Під впливом чуток про ймовірний наступ Росії на Київщині перевірили системи оповіщення. При цьому, про готовність об'єктів цивільного захисту інформації від влади вкрай мало. KV вирішила дізнатись, у якому стані перебувають бомбосховища Київської області.
Варто зазначити, за останніми даними, напередодні Нового року секретар РНБО Олексій Данілов на брифінгу після засідання Радбезу 31 грудня офіційно заявив, що поки загрози відкритої агресії Російської Федерації проти України не спостерігається.
Розмови щодо вторгнення Росії на територію України почались восени: 11 листопада Bloomberg опублікувало статтю, в якій говорилося про ризики повномасштабного нападу Росії на Україну на початку 2022 року. В агентстві зазначили, що в колах американських і європейських дипломатів серйозно схвильовані переміщенням російських військ у бік кордону України. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Також на початку листопада в західних ЗМІ почала з'являтися інформація з посиланням на дані супутникових знімків про активне переміщення російських військових до кордону з Україною. При цьому, в Міноборони України дану інформацію заперечували. Вже на днях видання NYT опубліковало тривожний матеріал щодо ймовірної евакуації або скорочення штату дипвідомств Росії на території України.
Системи оповіщення
Як стало відомо KV, через можливе вторгнення Росії, у листопаді-грудні міста, в тому числі Київської області, перевіряли стан систем оповіщення.
Так, 29 грудня чергова контрольна перевірка спрацювання діючих електросирен та сигнально-гучномовних пристроїв з подачею звукового сигналу “Увага всім!” проводилась у Славутичі. У цей же день роботу електросирен перевіряли в Обухові та Василькові.
Ірпінська міськрада повідомляла про таку ж перевірку, яка проходила 1 грудня. Тестове увімкнення обласної системи оповіщення людей у Борисполі також проводилось 1 грудня.
18 листопада централізована система оповіщення населення про надзвичайні ситуації спрацювала у Броварах. 9 листопада аналогічна перевірка проводилась у Білій Церкві.
Повідомляється, що почувши сирену, слід увімкнути радіо або телевізор, прослухати повідомлення та діяти за інструкцією.
Під час навчальної тривоги сигнал сирени лунає до трьох хвилин. Якщо ж колись ви почуєте систему оповіщення, яка гуде понад три хвилини без перерви, то тривога не навчальна.
У випадку, якщо у вашому місті звучатиме сирена, необхідно включити телевізор чи радіоприймач, де транслюватиметься адресоване населенню повідомлення, і виконувати дії відповідно до озвучених вказівок.
Там має з’явитись повідомлення про небезпеку. Також можна прослухати звернення до населення, яке пролунає після відключення сирен і гудків, щоб зрозуміти, причини сповіщення. Після цього варто продумати й виконати всі рекомендації, поширити інформацію і, за необхідності, допомогти близьким, які того потребують.
Бомбосховища
KV поцікавилась у голів об'єднаних громад, чи достатньо на їхній території об'єктів цивільного захисту, та в якому вони стані.
Голова Фастівської громади Михайло Нетяжук:
Це питання відпрацьовували починаючи з 2014 року. У місті є комунальні споруди цивільного захисту, які передбачають в тому числі захист населення від бомбардувань, застосування хімічної зброї. Наразі спільно з ДСНС триває робота з перевірки стану готовності цих об'єктів. Така робота здійснюється щороку, а враховуючи зовнішні загрози, вона є досить актуальною на даний момент. Ситуація контролюється, це системна робота. З 2014 року були проведені паспортизації, обстеження, на багатьох об'єктах – ремонтні роботи. Звісно, що вони не настільки висвітлюються, як, наприклад, відкриття соціальних об'єктів. Досвід війни на Сході показує, що сучасна війна передбачає трохи інший формат. В першу чергу наша задача – не допустити розхитування суспільно-політичної ситуації в державі. Війна гібридна і зброя застосовується гібридна. Потрібно думати не тільки про засоби цивільного захисту від бомбардувань, а й про засоби захисту громад від фейків, інформаційних атак, підбурювань та іншого.
Начальник відділу з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконкому Бориспільської міської ради, депутат Бориспільської міської ради (“Голос”) Євген Сірик:
В межах своєї компетентності та поширення інформації можу сказати, що в місті Бориспіль існує чотири локації захисних споруд цивільного захисту – за документами ПРУ (протирадіаційне укриття). Стан готовності перевіряє комісія ДСНС та відділ з питань надзвичайних ситуацій виконкому міськради. Об'єкти обмежено готові. Хоч і звучить, ніби все погано, але насправді це означає, що стан задовільний і результат позитивний. Один об'єкт не готовий, будівля в аварійному стані. У селах громади такі об'єкти також є – два у школах та два – у садочках. Це села Синьківка, Кучаків, Любарці і Глибоке. В цілому стан задовільний.
Голова Української міської громади Олександр Туренко:
На території є об’єкти цивільного захисту, з цим проблем у громади немає. Ми маємо підприємство, Трипільську ТЕС, ще за радянський часів там було облаштовано бомбосховище. Його конструкція у належному стані, є запаси, встановлені генератори, системи для підготовки води. Більше хвилювань викликає все ж населення. Коли я очолював районну адміністрацію, то ми мали відділ оборонної роботи. Ми проводили з населенням роз’яснення, проходили тренування на випадок військових дій з цілим комплексом заходів обов'язкових до виконання. Відбувалися навчання з оповіщенням для населення, були тренувальні госпіталі. А ось нині, на базах місцевого самоврядування, ці заходи на низькому рівні. Спілкуючись з колегами, розуміємо, що в цілому в країні зрушень у цьому напрямку не відбувається. Ми, наприклад, у громаді створили відділ з оборонної роботи та надзвичайних ситуацій. І зараз вже проводимо з населенням інформаційну роботу, розроблені маршрути як дістатися бомбосховища. Зараз формуємо взвод територіальної оборони. А також – причальні стінки. Враховуючи, що територія має вихід к Дніпру, ми зробили реєстрові документи на всі причали, що маємо, і закріпили їх за громадою. Тож ми готові, на випадок військових дій, плавзасобами евакуювати населення з різних берегів. Загалом тримаємо це питання під контролем.
Голова Борщагівської сільської громади Олесь Кудрик:
Функціонують існуючі об’єкти цивільного захисту, нові, на жаль, не будуються. У кожному новому житловому будинку, що будується на території, є відповідні підвальні приміщення, які можна використовувати у разі потреби як бомбосховище. Звичайно, ці приміщення нададуть змогу лише на певний час знайти населенню прихисток. Також такі об’єкти розташовуються на базі шкіл, садочків, адміністративних приміщень. На території громади немає великих об'єктів чи підприємств. Приватний сектор також має власні підвальні приміщення.
Голова Славутицької міської громади Юрій Фомічев:
Із самого початку Славутич будувався із великою кількістю протирадіаційних укриттів. Але в цілому, думаю, що ми суттєво відрізняємося від інших громад у цьому плані, враховуючи досвід Чорнобильської трагедії. Так, це не бомбосховища, але це однаково підземні локації, їх також багато і в частині житлових багатоквартирних будинків. Ті, які перебувають у муніципальній інфраструктурі, абсолютно в придатному стані, готові, в разі необхідності, для використання. Ті, в яких житлових будинках, ситуація трохи гірша, тому що через них проходять комунікації. Постійно також ведемо інформаційно-роз’яснювальну роботу з населенням. Всі підприємства, що розташовані у місті, мають відповідні інструкції як себе поводити і знають, в яке саме сховище буде скеровано їхній персонал. Також регулярно відбувається перевірка гучномовців системи оповіщення.
Голова Вишгородської міської громади Олексій Момот:
Споруди цивільного захисту були приведені у відповідний стан, проінспектовані комісіями ТЕБ ТНС, обліковуються і функціонують. На території міста їх декілька, є три функціонуючих бомбосховища. Проводилися інформаційні роз'яснення. Плануємо цього року відновити і систему сповіщення.
Нагадаємо, що влітку минулого року Київська ОДА розпочала процес одержання від Фонду держмайна позастатутного майна господарських товариств Київщини. Після інвентаризації до 200 багатоквартирних будинків, гуртожитків та до 30 бомбосховищ і споруд цивільного захисту мали передати на утримання громад.
Так, до цього переліку потрапило протирадіаційне укриття в підвалі адмінбудівлі № 146561 ПАТ "Хімтепломаш" на території Баришівки (вул. Комсомольска, 135), бомбосховище ЗАТ "Київнафтпродукт" в селі Проліски Бориспільського району (вул. Промислова, 1), два сховища ЦО ПАТ "Арксі", що в Боярці (вул. Соборності) та приміщення ЦО Вишгородської науково-виробничої фірми "Карат", що в Вишгороді (Шолуденка, 19). В селі Кодра, що у складі Макарівської громади, за Фондом рахувався об'єкт ЦО з майном Кодрянського склозавода, у Борисполі бомбосховище Бориспільської автобази (вул. Запорізька, 2), у Яготині Бориспільського району – захисна споруда ПрАТ "Пересувна механізована колона № 15 (вул. Шевченка, 235)
Ще три сховища ВАТ "Валса" – це територія міста Біла Церква (вул. Леваневського, 83), найбільший із них займає площу в 900 кв. м). Крім того, в місті є бомбосховище на території ВАТ "Білоцерківський кар'єр" (Урочище кошик). А ще – сховище ЦО Білоцерківського заводу залізобетонних виробів (вул. Січневий прорив, 43), ВАТ "Електрокераміки" (вул. Таращанська, 197), ОП "Ферокерам" (вул. Фастівська, 23) та бомбосховища ПАТ "Трібо" (вул. Леваневського, 95), №5 та №6 ВАТ "Росава" (Леваневського, 91).
У Броварському районі Фонд мав передати захисні споруди ЦО ВАТ "Факел", що розташований в селі Княжичі (вул. Слави, 24, Броварська громада) та ПрАТ "Київхліб" в місті Бровари (Металургів, 2), в Обухівському районі – протирадіаційне укриття ВАТ "Пересувна механізована колона №22", що відноситься до міста Богуслав та сховище ЦО ВАТ "Кагарлицьке АТП 13255" – територія міста Кагарлик (вул. Каштанова, 97), захисне укриття ПрАТ "Київхліб" – місто Васильків (вул. Нова, 5). А у Бучанському районі бомбосховище ВАТ "Науково-дослідний інститут склопластиків І волокна". що в Бучі по вулиці Тарасівська, 32.Читайте: Проєкт “Децентралізація”: на утримання громад хочуть передати приватизовані гуртожитки та бомбосховища
Фото: колаж KVКиевVласть
У 2021 році на глобальному ринку нерухомості зросла кількість угод злиття і поглинання серед девелоперів та спеціалізованих фондів. Чому великі компанії стають ще більшими, та чи варто очікувати синергію українських забудовників.
Нещодавно велика інвестиційна компанія ESR Cayman зі штаб-квартирою у Гонконгу, яка спеціалізується на нерухомості, придбала фонд ARA Asset Management, що також займається вкладенням у нерухоме майно. Примітно, ESR Cayman менша за розмірами – за оцінками експертів, до угоди, в управлінні компанії перебував портфель об'єктів загальною вартістю близько 34 мільярди доларів. Тоді як сумарний обсяг нерухомості ARA Asset Management складає понад 95 мільярдів. Портфель нової компанії після угоди досяг 129 мільярдів доларів.
В Європі найбільший німецький оператор житлової нерухомості Vonovia VNAn.DE поглинула другу за розмірами компанію на ринку Deutsche Wohnen DWNG.DE. Оціночна вартість угоди склала 19 мільярдів євро. Тепер об’єднаний гігант має портфель, який налічує близько 568 тисяч орендних апартаментів.
Канадська інвестиційна компанія Brookfield, під управлінням якої знаходяться активи на понад 626 мільярдів доларів, включаючи нерухоме майно, придбала британську фірму Arlington, що займається розробкою технологічних інновацій в секторі нерухомості.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
В США одна з найбільший світових інвестиційних компаній PIMCO з обсягами активів більше ніж 2,2 трильйона доларів вклала 3,9 мільярда в придбання Columbia Property Trust. А відомий фонд Blackstone інвестував 1,7 млрд доларів в компанію St Modwen, яка спеціалізується на складській нерухомості. Такий крок має дозволити Blackstone капіталізуватися на знаннях та досвіді St Modwen в якості логістичного оператора, що є вкрай актуальним на фоні глобального дефіциту складських потужностей.
Можна виділити декілька основних причин об’єднання та поглинання у секторі будівництва. Профільні гравці намагаються виграти завдяки ефекту масштабу. Скорочення витрат на персонал, маркетинг, перехід на закупівлі матеріалів ще більшими партіями – все це дозволяє зекономити кошти, підвищивши віддачу від бізнесу. У свою чергу, компаніям з більш “здоровим” співвідношенням активів, витрат і прибутків легше отримувати вигідні кредити, інвестуючи кошти в довгострокові проєкти.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Також під час угод злиття і поглинання відбувається обмін досвідом. Наприклад, якщо одна компанія спеціалізується на житловій нерухомості, а інша будує склади та промислові об’єкти, разом вони можуть охопити ширший сегмент ринку, при цьому не витрачаючи десятки років на отримання необхідного досвіду. Коли мова йде про проєкти вартістю сотні мільйонів доларів, "купівля" досвіду дозволяє зберігати значні суми коштів.
Ще один напрямок – це придбання більш традиційними девелоперами компаній, що фокусуються на технологічних інноваціях та різноманітних IT-рішеннях у секторі нерухомості. Тут знову починає працювати ефект синергії. З одного боку, забудовник може виграти завдяки впровадженню нових технологічних продуктів у власні виробничі цикли. IT-фірма отримує змогу швидше розвиватися, одразу тестуючи рішення на реальних користувачах та щодня спілкуючись з професійними будівельниками.
Для інвестиційних компаній поглинанням фірм та фондів зі сформованими портфелями нерухомості є органічною відповіддю на ситуацію з цінами на житло, офіси, склади та дата-центри. Попри пандемію та економічну нестабільність, у 2020-2021 році сегмент “якісної” нерухомості показував зростання цін на більшості ринків. Очевидно, що нерухомість також не буде дешевшати в період економічного відновлення, тому інвестиції на старті нового циклу зростання реальних секторів економік – логічний напрямок великих портфельних гравців.
Що стосується України, у нас характер ринку формує специфічні формати взаємодії серед забудовників. Для великих інфраструктурних проєктів компанії можуть об’єднуватися за принципом спеціалізації. Однак і серед девелоперів житла все більш популярними стають спільні проєкти, коли забудовники разом зводять певний житловий комплекс. Проєктний підхід дозволяє використати досвід один одного та поділити фінансове навантаження, яке може бути дуже серйозним для великих комплексів.
З іншого боку, гучних об’єднань на рівні компаній в Україні останнім часом не відбувається. Основна причина – більшість вітчизняних девелоперів займаються будівництвом, тоді як європейські або американські фірми часто не лише зводять, але й потім керують портфелем нерухомості. На певному етапі виникає потреба об’єднати великі портфелі аби досягнути ефекту масштабу. Натомість українські забудовники не можуть інвестувати кошти на 7-10 років, адже вони оперують власним ресурсом, на противагу дешевому кредитному капіталу, який доступний компаніям за кордоном. Зрештою це уповільнює розвиток житлової інфраструктури, оскільки обмежує попит лише тими людьми, які готові одразу заплатити за квартири та будинки, блокуючи девелоперам вихід на ринок оренди.
Ще один перспективний напрямок – об’єднання компаній, які спеціалізуються на різних видах об’єктів, щоб сприяти обміну досвідом та скороченню витрат. Однак в українських реаліях починають діяти неринкові ризики. На відміну від Сполучених Штатів або ЄС, де великий бізнес може ефективніше розподілити ризики, в Україні чим більшою стає компанія, тим більше небажаної уваги вона може привернути. Тобто інституційне середовище також не сприяє зростанню ефективності бізнесу.
Нарешті, угоди з поглинання українських фірм іноземними компаніями також стали великою рідкістю. Після декількох гучних кейсів проблем для іноземних підприємців, що вкладали кошти у будівництво чи придбання офісних площ і торгових центрів, закордонні інвестори майже перестали цікавитися вітчизняним ринком. Попри потенціал річного заробітку на рівні десятків відсотків, відсутність можливості отримати судовий захист у випадку проблем відштовхує іноземний капітал від української нерухомості.
В 2021 році у сегменті нерухомості набрали популярність угоди злиття та поглинання серед багатомільярдних компаній по всьому світу. Об’єднання великих фірм спрощує доступ до кредитних ресурсів, дозволяє розподілити ризики та сприяє поширенню досвіду. З іншого боку, український ринок поки далекий від того ступеню розвинутості, на якому компанії починають шукати синергію від повноцінного об’єднання. Доступ до кредитів за адекватними ставками, ефективне правове регулювання та захист іноземних інвестицій – невіддільні компоненти, необхідні для того, щоб включити Україну до глобального позитивного тренду.
Дмитро Ісаєнко, секретар комітету з питань державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Верховної Ради VIII скликанняКиевVласть
Протягом 2021 року Святошинське лісопаркове господарство (ЛПГ) висадило понад 155 тис. сіянців сосни, 9 тис. сіянців ялини європейської, 3100 сіянців дубу та 6800 кг жолудів. Великою проблемою наразі залишається сміття, яке співробітники Святошинського ЛПГ щоденно вивозять сотнями кілограмів. Головною проблемою залишаються лісові пожежі через людську недбалість, проте їхня кількість трохи поменшала у порівнянні з 2020 роком. Крім того напередодні зимових свят посилено захист лісу від самовольного вирубування ялинок та сосен.
Про це KV стало відомо з релізу Святошинського ЛПГ.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
“2021 рік видався дуже насиченим і щедрим на яскраві події та досягнення. Протягом цього року під час сезонів весняних та осінніх посадок і доповнень лісових культур у Святошинському ЛПГ було висаджено понад 155 тис. сіянців сосни звичайної, 680 кг жолудів і 3100 сіянців дубу та 9 тис сіянців ялини європейської. Ще раз хочемо щиро подякувати усім, хто допомагав нам у цій важливій і благородній справі: членам громадських організацій, учасникам молодіжних рухів, еко-активістам і небайдужим громадянам!”, – повідомили в Святошинському ЛПГ.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
В Святошинському ЛПГ акцентували увагу на проблемі сміття. “Навіть невеликі сміттєзвалища порушують нормальний обіг речовин в екосистемі, небезпечні речовини безперешкодно потрапляють та отруюють ґрунти і води. Дикі тварини та птахи можуть випадково з’їсти те, що вб’є їх зсередини. Смітники приваблюють тварин, і знищують їх. І навіть при тому, що найточнішим показником рівня організованості і цивілізованості країни стає її ставлення до проблеми сміття, кожен мешканець країни щороку додає один-півтора кубічних метри сміття”, – повідомили в Святошинському ЛПГ.
Наголошується, що кожного дня працівники Святошинського ЛПГ вивозять з лісу сотні кілограмів різноманітного мотлоху. “У цьому році працівниками підприємства було прибрано понад 750 кубометрів сміття. І ми безмежно вдячні усім небайдужім громадянам, які допомагають нам у цій справі, регулярно беруть участь у наших традиційних весняних і осінніх толоках, під час яких у цьому році було ліквідовано сім великих стихійних сміттєзвалищ загальним об’ємом близько 39 кубометрів. Ми й надалі сумлінно виконуватимемо свою роботу, але чисто не там, де прибирають, а там, де, перш за все, не смітять”, – підкреслили у Святошинському ЛПГ.
Але найбільшим лихом для лісу та всього живого залишаються пожежі, головною причиною яких є людська недбалість. “Приємно відзначити, що останнім часом спостерігається позитивна тенденція до скорочення кількості лісових пожеж на території нашого підприємства. У цьому році їхнє число значно знизилося, а загальна площа загоряння була на 77% меншою, ніж у попередньому році. Проте, незважаючи на таку оптимістичну статистику, ми завжди заздалегідь готуємося до кожного пожежонебезпечного періоду. Тож підготовка до наступного року вже розпочалася”, – підкреслили у Святошинському ЛПГ.
Одночасно, у зв`язку із наближенням новорічних та різдвяних свят, посилено охорону лісу від самовільних рубок хвойних насаджень. “Мобільними групами лісництв Святошинського ЛПГ здійснюється постійне патрулювання ділянок хвойних насаджень в межах земель, наданих у користування, тих місць, де найбільш імовірна нелегальна заготівля новорічних ялинок. На в’їздах і дорогах до ділянок хвойних насаджень облаштовано тимчасові пости. Також можливі спільні рейди та патрулювання із залученням працівників державної екологічної інспекції та патрульної поліції. Завдяки пильності наших лісників, наприкінці минулого року – на початку поточного не зафіксовано жодного випадку незаконної рубки хвойних насаджень. Упевнені, так буде і цієї зими”, – наголосили у Святошинському ЛПГ та привітали усіх з зимовими святами.
Довідка. Святошинське лісопаркове господарство – підприємство комунальної власності громади Києва, входить до складу КО “Київзеленбуд”. Створене у 1956 році з метою ведення лісогосподарської діяльності. Опікується лісами в північно-західній частині Києва та займає близько 15% площі столиці.
Фото: колаж KV
КиевVласть
У Києві відбулась головна подія року для вітчизняних фахівців з логістики – щорічна, 26-та за рахунком, Всеукраїнська конференція “День Логіста”. Це єдина в Україні щорічна спеціалізована зустріч для професіоналів логістики та суміжних галузей. На ній зібралися понад 350 топ-менеджерів та керівників логістики з усіх регіонів країни та близького закордону, щоб обговорити тенденції розвитку логістики в поточних умовах і провести перемовини з поточними і перспективними партнерами.
Про це KV повідомили організатори конференції В2В медіа-група TradeMasterGroup.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Насичена програма Дня Логіста була розбита на дві тематичні складові, кожна з яких проходила в окремому залі.
Виступи в першому залі об’єднувалися тематикою “Оптимізація складської логістики. Готові кейси з впровадження”. Серію виступів у цьому залі відкрив керівник департаменту промислової та логістичної нерухомості компанії Cushman & Wakefield Дмитро Пасєнков з темою “Перспективи розвитку логістичної нерухомості. Вартість, попит, території”. Спікер презентував аналіз ринку складської логістики в Київському регіоні у 2021 році, навівши ключові його показники: загальний об’єм, вакантність, орендна ставка на приміщення класів “А” і “В” тощо. Серед головних тенденцій Дмитро визначив повернення до України іноземних інвесторів, що підтверджує високу зацікавленість і впевненість в перспективах зростання ринку. Також суттєвий вплив зазначено з боку e-commerce – її стрімкий розвиток разом з бажанням орендарів бути якомога ближче до міста спричинило зростання попиту на складські об’єкти у міській межі. Наприкінці доповіді Дмитро Пасєнков спрогнозував тренди ринку складської нерухомості в найближчі роки. Головні з них – гостра нестача площ, особливо великого формату; стрімке подорожчання земельних ділянок під склади, підвищення орендних ставок, пошук нових форматів складів і попит на крос-докінгові рішення.
Наступним доповідачем виступив Business Development Manager в Sotass LLC Ігор Мещеряков. Він висвітлив практичний кейс “Впровадження системи управління складом Instock WMS на складах виробника рибної продукції в умовах холодної логістики”. Пропонована система WMS мала на меті позбавити замовника від усіх ручних процедур і впливу людського фактору в ланцюжку “логістика-комерція-замовники”, а також забезпечити цифрову трансформацію складської логістики з урахуванням динаміки активного розвитку компанії. Спікер детально розібрав етапи впровадження WMS і навів, з якими складнощами довелося зіткнутися під час цього процесу. У результаті впровадження Instock WMS було досягнуто вагомих результатів: зменшення навантаження на персонал складської логістики та прозорість операцій, підбір партій і інших атрибутів в автоматизованому режимі, готовність автоматизованої системи управління до розгортання на всіх підрозділах компанії замовника.
Територіальний менеджер ZEBRA TECHNOLOGIES EUROPE LIMITED Максим Абу Шакра презентував “Fetch robotics – Нове направлення в компанії ZEBRA TECHNOLOGIES”. Спікер навів вражаючу статистику – серед працівників складів у США кожен 20-й отримує травми під час операцій навантаження або переміщення вантажів. Запобігти цим ураженням покликані автономні мобільні роботи сімейства ZEBRA. Максим Абу Шакра розповів про переваги кожного з цих пристроїв – вони можуть працювати з конвеєром, відбирати й перевозити товари, проводити інвентаризацію, транспортувати палети тощо. У купі зі спеціалізованою WMS-системою FetchCore Fulfillment Software широке застосування цих роботизованих помічників не лише значно зменшує ймовірність виробничих травм працівників, але й на 60% пришвидшує логістичні процеси та на 67% збільшує пропускну здатність складських потужностей у порівнянні з іншими автоматизованими рішеннями.
Продовжив сесію в першому залі керівник департаменту логістики Пепсіко Україна Артем Попєнов із доповіддю “Перемагати в новій реальності. Трансформація логістичних операцій з фокусом на зростання”. Спікер зазначив, що Сovid-19 спричинив вплив на логістичні системи ланцюгів постачань в усьому світі, через що глобальним гравцям довелося переосмислити головні бізнес-процеси й прийняти важливі управлінські рішення, оскільки принципи управління логістикою, що діяли протягом десятиріч, виявилися неефективними. Артем розповів про впровадження на підприємствах компанії програмного комплексу “Навігатор”. Це інтерактивна платформа, яка забезпечує ефективне управління фінансовими й операційними показниками на підставі даних з одного організованого логістичного простору. Інструмент дозволяє не лише аналізувати поточну та минулорічну інформацію, але й робити таргет/прогноз на рік. Впровадження “Навігатора”, за словами спікера, дозволило значно ефективніше планувати логістичні витрати і детально бачити причини відхилень від запланованих показників. Це надало можливість швидко реагувати на будь-які відхилення.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Наступну тему представляли два спікери – керівник напрямку логістики Consulting for Retail Володимир Адамов і IТ-директор “Копійочка” Любомир Калин. Вони презентували ще один практичний кейс “Як запустити поставки з нового РЦ за 3 місяці на 250+ магазинів”. Володимир Адамов зупинився на теоретичних питаннях – навіщо потрібні логістичні центри та як запустити власний канал доставки. Любомир Калин познайомив аудиторію з проєктом запуску розподільчого центра для торговельної мережі “Копійочка”, впровадження на ньому нової WMS і підтримки розвитку мережі через надійний канал доставки. Спікер озвучив критерії, за якими було обрано партнера для цього проєкту, і розповів, яким чином обом компаніям вдалося успішно впровадити рішення в життя – побудова й інтеграція власного центру компетенції “Копійочки” зайняла лише 4 місяці.
Парні виступи – в яких один і спікерів розповідає теоретичні моменти, а інший – практичні кейси – продовжили представники компанії Carlsberg Ukraine - менеджерка з прогнозування продажів Марія Максякова і національна менеджерка з планування й клієнтського сервісу Юлія Мосейко. Вони презентували доповідь “Впровадження і практика процесу Sales & Operations Planning в Карлсберг Україна”. З цього виступу учасники конференції дізналися, що процес Sales & Operations Planning передбачає довгострокове планування попиту, пропозиції й фінансових показників. Таким чином, бізнес переходить від моделі короткострокового планування – реагування на поточні виклики – до стратегічного планування на кількох рівнях впродовж тривалого часового відрізку.
Керівник проекту комплексного обслуговування клієнтів компанії “Богач Плюс” Мечислав Кудас у доповіді “Логістика дерев'яних палет. Тренди ринку. Готові працюючі рішення” розповів про нюанси постачання дерев’яних палет, на яких тримається чи не вся вітчизняна й світова логістика, а також про сучасні тенденції на ринку палет. Це стрімке зростання вартості лісу, що призвело до скорочення виробництва нових піддонів і високому попиту на вживані палети та до їхнього дефіциту. З огляду на ситуацію, що склалася, стала популярною послуга ремонту вживаних палет та їхньої доставки до виробництва замовника. Має попит і аутсорсинг тарного складу – коли постачальник палет повністю бере на себе облік, ремонт, зберігання й обіг піддонів замовника.
Директор з логістики онлайн-супермаркету “Goodex”, ТОВ “Фудекс 24” Goodeх Віталій Бекіш розповів про те, “З якими труднощами стикаються компанії при автоматизації”. Перш за все спікер визначив ключові показники, яких можна досягти завдяки автоматизації бізнесу – зменшення кількості скарг клієнтів, трудових витрат, вартості реалізації бізнес процесу й скорочення часу, необхідного на виконання того чи іншого процесу. Проте, за його словами, подекуди під час автоматизації компанії можуть стикатися з труднощами, які заважають досягти найефективніших показників. Спікер перелічив найпоширеніші помилки, які виникають в процесі впровадження автоматизованих рішень: помилки планування, відсутність взаємодії в проектній команді, непідготовлений персонал, неякісна адаптація, проблеми з якістю передачі даних, некоректна оцінка часових і фінансових параметрів для впровадження проекту і, звісно, людський фактор. Наостанок спікер наголосив: інтернет-магазинам важко забезпечувати швидкість збирання замовлень з обмеженим часом, тому логістика і склад мають швидко реагувати на зміни на любому етапі. Цього неможливо досягти без потужної ІТ-системи, яка дозволить керувати всіма процесами й вільно взаємодіяти всім учасникам на кожному етапі логістичного процесу.
Старший консультант зі складської логістики “Слуно Україна” Олександр Койчев провів Презентацію технології голосового управління складськими операціями на базі успішних кейсів впровадження. Він розповів, під час яких процесів голосові системи управління стануть в нагоді. Вони включають інтенсивні процеси відбирання, операції з використанням обох рук, необхідність праці в перчатках, роботи з ваговим товаром, а також операції з високим рівнем помилок операторів. За словами спікера, технології голосового управління не скасовують застосування інших систем, й інтегруються з будь-якими WMS, що мінімізує ризики в процесі їхнього впровадження. Також вони потребують мінімального часу на навчання персоналу, а натомість забезпечують збільшення швидкості операцій від 8 до 35%. Наприкінці Олександр Койчев привів кейс впровадження голосової системи на розподільчому центрі торговельної мережі Tamda Foods у Брно – з початком її експлуатації збільшилася ефективність і продуктивність, зросла швидкість навчання новачків, що позитивно вплинуло на кількість відпрацьованих годин.
Керівник проєктів SMARTDATA LLC Олег Шлапацький виступив із доповіддю “Автоматизації різних контурів обліку з використанням мобільної платформи 1С та ТСД UROVO”. Спікер презентував модельну лінійку мобільних гаджетів для логістичних центрів, серед яких термінали збору даних, промислові планшети, пристрої для безконтактного вимірювання температури, принтери – мобільні, термо й термотрансферні тощо. Олег відзначив переваги цих рішень з точки зору ІТ-команди. Це технічна досконалість – використання найсучаснішої матеріальної бази, легкість впровадження та керування, надійність і легкість ремонту, а також довгий термін служби – понад 5 років.
Наступним спікером з практичною темою став керівник проєктів департаменту складської логістики Fozzy Group Сергій Мукоїд з доповіддю “Роботизація у складській логістиці: кейс Fozzy Group”. Він визначив, чому компанія приходить до необхідності автоматизації. Роботи мають низку переваг перед людиною-працівником. Це одноразова оплата при покупці замість щомісячної зарплатні, можливість працювати цілодобово без вихідних, стабільна висока продуктивність і незмінна точність. Як наслідок, компанія отримує замовлення без помилок, роботу без зупинок, зростання продуктивності й імідж інноваційної компанії. Спікер навів приклади пристроїв автоматизованого складу: кран-штабелер, міні-навантажувач, шатлові й конвеєрні системи, AutoStore, AGV тощо. Сергій Мукоєд розповів, що після роботизації складської логістики, Fozzy Group очікує вражаючих показників: зростання продуктивності у 2-3 рази, 99% безпомилкових операцій і масштабування до 2000 артикулів.
Наприкінці виступу спікер розповів про великі перспективи складської роботизації в Україні.
Те, що майбутнє складів – за роботизацією, підтвердив і , менеджер з продукту “АЛВАРК УКРАЇНА” Юрій Пугач, який виступив із темою “Linde Robotics – переваги роботизованої техніки для складської логістики”. Він також перелічив переваги роботів перед людиною й зробив огляд лінійки роботизованої техніки Linde. Рішення цього виробника дозволяють швидко й просто впровадити автоматизовані рішення на логістичних об’єктах і не потребують особливої інфраструктури, а також можуть працювати і в ручному режимі. Окремо спікер зупинився на питанні безпеки. Він розповів про численні інновації, які унеможливлюють нещасні випадки з працівниками складів від діяльності роботизованої техніки.
Начальниця відділу логістики та дистрибуції ТОВ “ГлаксоСмітКляйн Фармасьютікалс Україна” Ольга Бунеєва розповіла про “Ризик-менеджмент в логістичній системі компанії”. Свій виступ спікерка почала зі знайомства з правилом Trade compliance (Дотримання правил торгівлі). Це процес дотримання вимог і правил, пов’язаних із імпортом, експортом і продажем продуктів, послуг і технологій. Ольга навела вичерпний перелік ризиків, з якими може стикнутися логістична компанія в процесі своєї діяльності, і наголосила, що запорукою успіху є превентивна підготовка до них, а не покладання на можливість їх уникнення. Такий підхід дозволяє подекуди уникнути неприємних ситуацій, попередити їх, а в разі, якщо цього зробити не вдалося, то зменшити їхній негативний вплив. Правильне керування ризиками, зазначила Ольга Бунєєва, призведе до мінімізації штрафів, зменшення витрат, поліпшенню прозорості ланцюгів постачань і збільшенню рівня задоволеності клієнтів.
Директор компанії KAPELOU Олександр Труба та директор складської логістики ROZETKA.UA Ніколай Вишняков презентували черговий практичний кейс “Автоматизація складу найбільшого маркетплейсу в Україні”. Спікери розповіли про впровадження процесів автоматизації розподільчого центру площею 46 тисяч кв. м маркетплейсу ROZETKA.UA. Весь процес був розбитий на три етапи – початок роботи у 2016-17 рр., впровадження автоматизованої конвеєрної системи у 2017-18 рр. і збільшення площі зберігання у 2020 році. Наразі розподільчий центр нараховує понад 30 тисяч кв. м платформ, понад 5 тисяч кв. м конвеєрних систем, 11 підйомників. Він забезпечує зберігання понад 275 тисяч артикулів продукції і понад 100 тисяч відправлень на добу. За словами Олександра, автоматизація складу призвела до високої точності та швидкості обробки замовлень, онлайн-контролю залишків, і швидкої доставки товарів до будь-якого відділення компанії по всій Україні.
Директор департаменту логістики ТОВ “Стиль Д” Михайло Таран навів “Практичні кейси з підвищення ефективності процесів управління запасами”. Перш за все спікер наголосив на необхідності визначення ефективної організаційної структури й зон відповідальності в логістичних процесах. Грамотно побудована архітектура ланцюга постачань пришвидшить проходження товарів і зменшить термін виконання замовлення, а також призведе до скорочення трудових витрат на обробку поставок. Для прикладу Михайло навів кілька кейсів з оптимальними варіантами архітектури постачань для дистриб’ютора й роздрібної мережі. Спікер також зазначив необхідність розвитку персоналу – зокрема, навчання базовим основам прогнозування попиту й керування товарними запасами, роботі з масивами даних, тайм-менеджменту й навичкам ефективних перемовин. Наприкінці виступу Михайло Таран висвітлив кейси ефективної системи мотивації й КРІ, а також питання важливості автоматизації й впровадження ІТ-систем для управління товарними запасами.
Наступну доповідь “TotalcheQ. Перевірити все – швидко і зручно” презентували двоє спікерів - СЕО Logistic Plus Сергій Єрємєєв і СЕО TotalcheQ Олександр Пітенко. Вони розповіли про впровадження інноваційної екосистеми TotalcheQ у процеси 3PL оператора Logistic Plus. На думку спікерів, ключовим бар'єром у взаємовідносинах між оператором складу і його клієнтом є відсутність об'єктивного контролю процесу комплектації, консолідації, упаковки та відвантаження вантажних місць. Це, у свою чергу, призводить до виникнення додаткових витрат на контроль і перевірку та не дозволяє швидко та однозначно визначити причину розбіжності замовлення, а також знижує рівень довіри між партнерами. Запобігти цьому має на меті екосистема TotalcheQ. Спікери розповіли про складові цього проекту, який включає як власне автоматизовану систему управління, так і низку технологічних гаджетів, таких як сканери даних, електровізки, камери спостереження тощо. У результаті впровадження TotalcheQ було досягнуто об'єктивного контролю всіх операційних фаз: приймання-комплектація-упаковка-відвантаження; скорочення витрат для оператора та клієнта за рахунок зниження витрат на фазах “підсумковий контроль комплектації / приймання (перевірка)”; швидке та однозначне рішення для фаз “розгляд / розбір / дозвіл претензій”.
Завершив сесію в залі “Оптимізація складської логістики. Готові кейси з впровадження” директор з логістики Sportmaster Владислав Кураєв. Його виступ мав назву “Карантинні виклики. Управління видами складських замовлень”. Він розповів про виклик, який постав перед мережею Sportmaster після впровадження загальнонаціонального карантину 16 березня 2020 року. Після того, як всі фізичні магазини мережі зачинилися, єдиною можливістю для компанії отримувати дохід залишилася e-commerce. За кілька днів мережа змогла переорієнтувати власну логістику на потреби онлайн-каналу, за яких розподільчі центри Sportmaster стали віртуальними магазинами. Наостанок спікер розповів, що після скасування карантину й відновлення роботи фізичних магазинів, електронна комерція залишилася вагомою складовою діяльності компанії, обробляючи до пів тисячі замовлень на день.
Паралельно проходила сесія виступів у другому залі. Їх об’єднувала тема “Оптимізація транспортної логістики. ЗЕД. Практичний досвід”. Першим свою доповідь представив провідний аналітик у компанії ТОВ “Компанія Про-Консалтинг” Андрій Мокряков з темою “Аналіз тенденцій вантажоперевезень в Україні”. Він познайомив учасників з трендами розвитку вітчизняного ринка логістики, головними з яких стали значне поліпшення інфраструктури та зростання електронної комерції. У той же час він відзначив і проблеми розвитку ринку, серед яких – відсутність назрілих змін у законодавстві, відсутність прогресу в питанні приватної тяги, низька пропозиція на ринку складської нерухомості та складність координації бізнесу в умовах локдауну. Андрій Мокряков також зазначив про тіньову складову ринку, яка коливається від 5% в авіаперевезеннях до вражаючих 40% в автоперевезеннях.
Наприкінці доповіді Андрій Мокряков відзначив нагальні потреби логістичного ринку: будівництво інфраструктурних об’єктів, оновлення рухомого складу, діджиталізація, поліпшення законодавства тощо.
Директор з розвитку бізнесу ANT-Logistics Олександр Матвійчук та менеджерка проєктів відділу управління проектами й оптимізації бізнес-процесів YUGCONTRACT Олена Поліжай виступили з презентацією “Торговий агент 2021 – швидка обробка замовлень в польових умовах”. Олександр Матвійчук презентував власну розробку його компанії – TMS для супервайзерів і торгових агентів “Мобільна торгівля”, яка контролює маршрути доставки і оформлення замовлень торговими агентами. Серед переваг цієї системи – гео-кодування торгових точок, оновлення інформації торгових точок і оптимізація роботи складу. При цьому дослідження бізнес-процесів і аудит фактично виконаних маршрутів безкоштовно здійснюється експертами ANT-Logistits. Олена Поліжай розповіла про впровадження презентованої TMS у компанії YUGCONTRACT. Спікерка окреслила зручності користування “Мобільною торгівлею”, серед яких – робота в офлайні, зручний пошук товарів, презентер товарів, можливість робити замовлення поза маршрутом тощо. Головним результатом впровадження TMS, за словами Олени Поліжай, стало зменшення впливу людського фактору при створенні замовлення та формування аналітики операційної діяльності торгового агента.
Виступ директора з логістики “Алло” Ігоря Смирнова мав назву “Остання миля в Е-комі на прикладі одного з найбільших маркетплейсів України”. Він розповів про те, наскільки доставка останньої милі в “Алло” відповідає очікуванням клієнтів. Вже зараз компанія гарантує безкоштовну і миттєву доставку з виплатою грошей у разі запізнення. Також клієнт має можливість оглянути товар при отриманні й одразу отримати гроші у разі повернення. Зручний сервіс доповнюється безкоштовним підключенням і налаштуванням придбаного товару.
Директорка з розвитку продажів Meest Ukraine Ганна Колесова поділилась “Європейськими кейсами поштово-логістичних рішень для бізнесу: імплементація в Україні”. Спікерка розповіла про інновації, впроваджені Meest, серед яких: відкриття партнерських відділень і точок прийому та видачі малогабаритних товарів на базі існуючих бізнес-партнерів; поштомати, які працюють і на збір, і на доставку відправлень; 5-годинна доставка пересилання по Києву. Співпраця з партнерами дозволила швидко розгорнути поштові пункти в численних місцях, зручних для клієнтів – магазинах, аптеках, АЗС, салонах краси тощо. Також Ганна розповіла про діджиталізацію методів доставки, зокрема про інноваційні безконтактні поштомати, які дозволяють швидко та зручно користуватися послугами навіть клієнтам зі старими телефонами.
Керівниця транспортного напрямку, ТОВ РУШ (мережа магазинів EVA) Вероніка Зеленська виступила з доповіддю “KPI відділу транспорту. Три справедливості в оплаті праці працівника. Процес перегляду заробітної плати”. Спікерка навела цікаву статистику: у середньостатистичній компанії 5% співробітників завжди працюють добре, 5-7% співробітників завжди працюють погано, 88% працівників завжди потребують правильної постановки задач з обов’язковим контролем їх виконання. За словами Вероніки, впровадження системи КРІ збільшує прибуток компанії від 10% до 30%, оскільки мотивує співробітника працювати на результат. Далі спікерка навела характеристики ефективних КРІ, серед яких – легкість сприйняття, простота вимірювання, цілеспрямованість, прогнозованість, наявність постійної частини доходу та інші. В розрізі оплати праці справедлива КРІ, за словами Вероніки Зеленської, має включати перевиконання або недовиконання показників, постійну та змінну частини, періодичність виплат і нематеріальну мотивацію. Зазвичай, більшість компаній переглядає КРІ щорічно, і на це є низка причин: це і зміна бізнес-стратегії, і неактуальність показника, зменшення ефективності, актуалізація показників. Будь-який KPI має свій життєвий цикл. Спочатку, коли показник запроваджується, він стимулює співробітників, і ефективність роботи зростає. Однак згодом його вплив слабшає, і тоді його необхідно освіжити, переглянути чи взагалі скасувати, завершила свій виступ спікерка.
Директор департаменту впровадження інноваційних рішень EDIN Євген Тромбола представив доповідь “Електронна ТТН: можливості для бізнесу”. Він розповів про пілотний проєкт із розробки і впровадження електронної товарно-транспортної накладної (е-ТТН) в Україні. Результатом цього проєкту стане інформаційна система для реєстрації й обліку е-ттн, супровідних і повʼязаних документів, законодавче регулювання обміну е-ттн тощо. Євген перелічив можливості, які відкриває для бізнесу використання е-ТТН: це зменшення витрат на паперові документи (у 3,5 рази), зменшення прострочення оплати несвоєчасне надання документів (у 4,5 рази), зменшення часу доставки документів з кількох днів до кількох секунд, прискорення опрацювання документів (утричі), збільшення швидкості підписання документів (уп’ятеро), прискорення надання необхідних документів до контролюючих органів (у 50 разів). Наприкінці виступу спікер навів переваги від використання е-ТТН EDIN. Це прозорість і контрольованість перевезень; неможливість втрати, підробки та псування документів; електронний архів документів, комплексне рішення з максимальним покриттям потреб клієнтів і зменшення помилок та впливу людського чинника.
Керівник відділу організації LCL перевезень компанії Consolline Юрій Узун розповів про Розвиток LCL перевезень в Україні. Перш за все спікер розшифрував абревіатуру LCL – Less Container Load, що являє часткове завантаження контейнера, збірна партія вантажів вагою до 15 тонн. LCL-перевезення дозволяють оптимізувати вартість доставки вантажів морем у збірному контейнері, а також надають можливість консолідації вантажів від різних відправників в одному порту перевалки та формування окремого контейнера під клієнта. Завдяки тому, що клієнт купує лише потрібну йому партію вантажу, досягається значна економія коштів на перевезенні. Юрій розповів, що ринок LCL в Україні має загальний обсяг 10 тисяч кубометрів і зростає на 10-15% щорічно. У середньому на вітчизняний ринок заходить 1 світова компанія щорічно. LCL-послугами користується понад 10 тисяч прямих клієнтів, більш ніж 500 експедиційних компаній і 6-7 компаній-консолідаторів.
Географічне покриття LCL ринку налічує 270 портів у 90 країнах, зокрема Гонг Конг, Сінгапур, Роттердам, Гамбург, Антверпен, Шанхай, Шенжень, Нингбо та Джебель Алі.
Керівник відділу продажів напрямку Автоматизація бізнесу компанії “СОФТКОМ”, член САБ Денис Аністратенко виступив із темою “Автоматизація логістичних відділів. Кейси впровадження від СОФТКОМ”. На початку виступу спікер окреслив цілі автоматизації логістичного напрямку: це управління замовленнями в єдиній системі, оптимальне завантаження машин та оптимізація маршрутів, зниження витрат на пальне та логістику, рентабельність автопарку й оптимізовані витрати та час на документообіг. Маршрутизація доставок – серйозний аспект постановки роботи низки компаній. Грамотна маршрутизація допомагає спланувати оптимальний маршрут руху транспортного засобу, при якому до мінімуму зводяться холості пробіги та загальний кілометраж, пройдений машиною для виконання завдання, наголосив Денис. Він презентував програмний продукт Мегалогіст TMS – модуль, який вбудовується до 1С:Підприємство і BAS, дозволяє логістам та водіям працювати в єдиному середовищі. Навівши приклади впровадження Мегалогіста в кількох компаніях, Денис Аністратенко підсумував переваги від впровадження автоматизації в логістиці. Це скорочення транспортних витрат, збільшення продуктивності роботи, поліпшення клієнтського сервісу й якості доставки, аналіз і оптимізація роботи служби доставки.
Директор з логістики “ТЕДІС Україна” Дмитро Мацяка розповів про Управлінський облік у транспортній логістиці: ефективне керування ресурсами. Спікер визначив головні задачі транспортної логістики: своєчасна доставка у повному обсязі й оптимальна вартість. При цьому Дмитро зазначив, що компанії прагнуть оптимізувати процеси й витрати, але не знають ні самих витрат, ні процесів. Досягти цього має на меті аутсорсинг автотранспорту – управління транспортною структурою компанії. Це дозволить зменшити витрати на утримання автопарку, отримувати необхідну технічну допомогу в будь-якому регіоні, значно зменшити навантаження на бухгалтерію компанії тощо.
Керівник департаменту логістики ТзОВ “Барком”, Родинна Ковбаска Володимир Новосядло виступив із доповіддю “Управління командою і взаємодії між відділами. Управління комунікацією, як важлива складова процесу. Найкращі практики”. Спікер зазначив, що головним завданням керівника з логістики в розрізі комунікації є створення середовища котре, дозволить безперервно та прозоро відслідковувати прогрес завдання та його результати. Успішне втілення проєкту в логістиці, як і в будь-якій іншій галузі, залежить від чіткого плану впровадження та грамотно побудованій взаємодії між усіма учасниками проєкту. План управління комунікаціями має містити вимоги до комунікації, терміни та періодичність, перелік відповідальних осіб, методи та технології тощо. Зрештою, Володимир наголосив, що ефективна комунікація означає, що інформація надається у правильному форматі, у потрібний час, для потрібної аудиторії із належним впливом. Також ефективна комунікація означає надання лише тієї інформації, яка потрібна.
Темою виступу наступного спікера - директора з продажів “Райдер Україна” Дмитра Аваєва – була “Оренда комерційного транспорту. Переваги співробітництва з “Райдер Україна”. Дмитро Аваєв розповів про перевагу аутсорсингу автомобільних перевезень і навів за приклад компанію Райдер Україна, яка надає послуги бізнесу з оренди американських транспортних засобів. Парк автомобілів налічує широкий асортимент фургонів під будь-які потреби, включно з електричним мікроавтобусом підвищеної прохідності. Аутсорсинг, за словами спікера, має низку переваг, зокрема: немає необхідності купляти власний транспорт і витрачати одразу великі гроші, відсутність застави, оперативна заміна транспорту в разі ДТП або поломки тощо.
Власник і генеральний менеджер OneWhale LTD Андрій Колбін виступив із темою “Контейнерні перевезення: новини зі світу “залізних коробок”. Спікер почав із огляду справ на ринку морських контейнерних перевезень. Попри блокування портів у Китаї, що призводить до значно більшого часу на доставку вантажів з Азії, стрімко зросла і ціна на фрахт морських контейнерів. З огляду на ці чинники, зазначив Андрій Колбін, все більшою популярністю користуються перевезення по суші, перш за все залізничним транспортом – це і дешевше, і надійніше, і швидше за часом. Так, доставка вантажів з Китаю до України через новий “Шовковий шлях” займає не більше місяця. Логістичні оператори вже почали переорієнтовуватися на новий напрямок, що позначилося і на кількості контейнерних потягів на цьому маршруті.
Наступним спікером був продуктовий маркетолог Модерн-Експо Роман Мельничук із доповіддю Modern delivery ecosystem. На початку виступу Роман зробив історичний екскурс в становлення і розвиток логістики. Спікер продовжив виступ оглядом сучасних тенденцій в логістиці, коли логістична інфраструктура, зокрема, поштомати, стає частиною архітектури міста, враховує вимоги часу – такі як інклюзивність і безпека.
Голова Інформаційно-комунікаційного комітету зі зв’язків з громадськістю, органами державної влади й митницями Держмитслужби громадської ради ДМСУ, менеджер ЗЕД в Оріфлейм Ірина Саргсян і член громадської ради ДМСУ, адвокат, керівник адвокатського бюро “Повразюк і партнери” Руслан Повразюк презентували доповідь “Проблемні питання визначення митної вартості. Коригування. Принципи доказу. Судова практика”. Спікери розкрили питання визначення митної вартості – за Митним Кодексом вона розраховується на підставі ціни, яка була сплачена за ці товари. Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів. При цьому, спікери звернули увагу, що контроль за правильністю визначення митної вартості здійснюють митні органи, які перевіряють числове значення цього показника. Втім, помилково сплачені або надмірні кошти, обов’язково будуть повернені платнику мита.
Експерт Комісії з митних питань при Громадській Раді ДФС у Києві, радник з митних питань Громадської спілки “Брокерський сектор” Валерій Губарєв представив доповідь “Контроль митних органів ВЕД і відповідальність за можливі порушення. Спрощення митних процедур при ВЕД в міжнародній торгівлі (статус АЕО)”. На початку виступу спікер розповів, які завдання стоять перед митною логістикою – це ціла низка задач, від вибору виду транспорту до безпосередньо митного очищення та випуску товарів у вільну торгівлю. Значно спростити процес переміщення товару через кордон покликана процедура Спільного транзиту (ССТР), до якої приєдналися більшість країн Європи. Україна прагне долучитися до цієї конвенції, і вже робить перші кроки на шляху до цього. Наразі країна знаходиться в процесі впровадження Нової комп’ютеризованої транзитної системи (NCTS). Перехід на цю систему, за словами Валерія Губарєва, дозволить використовувати єдину митну декларацію замість окремих документів контролю доставки в різних країнах. Як наслідок, це призведе до підвищення конкурентоспроможності українських компаній, поліпшення якості транспортно-експедиційних послуг і виходу вітчизняних компаній на ринки країн-членів Конвенції про процедуру спільного транзиту.
За відгуками учасників конференції було визначено ТОП-спікерів у кожному із залів. Так, у залі з Оптимізації складської логістики лідерами стали: 1 місце – Сергій Мукоїд, 2 місце – Дмитро Пасенков та 3 місце посів Максим Абу Шакра. У залі з Оптимізації транспортної логістики місця розподілилися таким чином: 1 місце – Вероніка Зеленська, 2 місце – Ігор Смирнов, 3 місце – Дмитро Аваєв.
У рамках 26-ї Всеукраїнської конференції “День Логіста” вперше відбулася церемонія нагородження номінантів Національної премії Ukrainian Logistics Award-2021. Взяти участь у даній премії могла будь-яка компанія-постачальник рішень і послуг для логістики.
Переможцями в номінаціях стали:
найдинамічніше компанія в логістиці – Global Logistics.
лідер галузі – Modern Expo.
найстабільніша логістична компанія – Tedis Ukraine.
прорив у логістиці – UB1.
інноваційна логістична компанія – SOTASS Industry 4.0.
найкраща комплексна логістична компанія – UVK.
сама активна Логістична компанія – ТОВ Онікс Трейд Логістик.
Церемонія нагородження переможців Національної Премії поставила ефектну крапку в цьогорічному Дні Логіста – конференції, яка закрила сезон-2021, побивши рекорд за кількістю учасників!
Партнерами конференції були компанії: генеральний ІТ-Партнер – Системний інтегратор Sotass, головний Партнер з Автоматизації Логістики - Consulting for Retail, офіційний Партнер – ТЕДІС Україна, офіційний Партнер логістики останньої милі – ANT-Logistics, логістичний Партнер – Міст Експрес, ІТ Консалтинговий Партнер – Слуно Україна, офіційний Партнер – KAPELOU, палетний Партнер – Богач Плюс, IT Партнер – Спілка Автоматизаторів Бізнесу, партнер Міжнародних перевезень – Global Logistics, інноваційний партнер - LADING.EU, інноваційний логістичний партнер – LOGISTIC PLUS, партнер сучасного складського обладнання – SMARTDATA LLC, партнер електронних рішень – EDIN, партнер з оренди комерційної техніки – Райдер Україна, партнер оператор логістичного обладнання – МАКСІ-ПРОМ, партнер складської навантажувальної техніки AЛВАРК УКРАЇНА, партнер з індивідуальних рішень в логістиці – OneWhale, партнер у рішеннях для доставки останньої милі – Модерн-Експо, надійний партнер з доставки збірних вантажів – Consolline, партнер з виготовлення й переобладнання фургонів – Реформ, партнер-виробник мастильних матеріалів – Azmol, 3PL партнер Група Компаній АФІНА, енергетичний партнер - Енерджі ГМБХ, логістичний партнер – Транспортна компанія SAT, поліграфічний партнер – Паперовий Змій, трансформаційний партнер – YouCoach, партнер кава-брейків – Фенікс Інвест Трейд.
Читайте: В Киеве пройдет BIG TRADE-MARKETING SHOW-2022: WITHOUT LIMITS
Фото: надано організаторамиКиевVласть
Новини про “омікрон” спричинили хвилювання на фондовому ринку – для ряду індексів скорочення було найбільшим від початку 2021 року. Втім деякі аналітики навпаки прогнозують, що новий штам, скоріше за все, наблизить закінчення пандемії.
Поява нового штаму коронавірусу сколихнула інформаційне поле. Здавалося б, ринки вже звикли до новин про чергові хвилі хвороби та введення обмежень. Однак на фоні новин про появу "омікрону" індекс S&P скоротився на 2,3%, NASDAQ впав на 2,2%, а європейські індекси скоротилися в середньому від 3 до 5%.
Також значно впали ціни на нафту. Наприклад, ціна на барель американського WTI скоротилась одразу на 13%, досягнувши позначки трохи більше ніж 68 доларів. Європейська марка Брент подешевшала на 11%.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Багато країн почали вводити обмеження на подорожі з певних регіонів. Особливо це стосується країн Південної Африки, звідки, ймовірно, пішов новий штам. До списку постійно додаються держави, в яких фіксують “омікрон”.
Серед причин занепокоєнь інвесторів, бізнесу та населення – велика невизначеність щодо вірусу. З одного боку почала з'являтися інформація про те, що штам потенційно може легше передаватися у порівнянні з будь-якими попередніми варіантами вірусу. Також, через особливу мутацію, поки невідомо, наскільки ефективними виявляються доступні вакцини.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Однак сьогодні частина експертів вже налаштовані більш оптимістично. З’являються дані, що “омікрон” потенційно менш смертоносний, ніж більшість інших штамів ковіду. Це означає, що його поява може наблизити вірус до звичайного сезонного грипу. Інвесторам вистачило навіть поки неперевірених позитивних новин, щоб ринки стали демонструвати відновлення, а “корекція” виявилась скоріше умовним сигналом, ніж системним трендом.
Попри це, щонайменше декілька тижнів невизначеність ситуації буде впливати на глобальних фінансовий сектор, а увага більшості людей залишиться прикута до новин про вірус.
Що стосується України, ми зазвичай не відчуваємо швидкого впливу таких явищ, бо наша економіка не так сильно інтегрована зі світовими ринками капіталу. Зниження курсу гривні щодо долара та євро триває протягом останніх декількох тижнів та не має відношення до нового штаму. І хоча в обмінниках валюта відчутно подорожчала в перший понеділок після новин про появу "омікрону", на міжбанку зростання було передбачуваним. Більше сьогодні на курс тисне можливість військового загострення на кордонах, а також внутрішня інфляція.
З усім тим, зараз ймовірним виглядає сценарій, відповідно до якого “омікрон” чи будь-який наступний штам нарешті розпочне завершення пандемії. Для більшості вірусів характерним шляхом мутації є саме зниження смертоносності для організмів-носіїв. І рухи інвесторів в ситуації з “омікроном” дозволяють взяти декілька уроків для України, які допоможуть максимально ефективно використати завершення кризи.
За прогнозами Світового банку, українське ВВП у 2022 році зросте на 3,5%. Номінально доларовий ВВП вже у 2021 році досягне найбільшого показника за весь час Незалежності – понад 195 млрд доларів. Формальним його можна назвати через курсову нестабільність. Також не варто забувати про рекордну інфляцію американського долара та євро.
Однак саме зараз реальний сектор економіки знаходиться в режимі “низького старту”, коли Україна має шанс включитися до глобальних ланцюгів постачання. Логістична криза, що сильно вдарила по таким азійським країнам-постачальникам, як Китай та В’єтнам, продемонструвала компаніям важливість мати розгалужену мережу постачання. В цьому випадку перевагою України є географічна близькість до Європейського Союзу – одного з найбільших світових ринків. Також країна має вихід до моря, що значно спрощує логістику.
Серед ключових стимулів, які можуть привернути великий бізнес – прозора та прогнозована податкова система і знижені фіскальні ставки на певний термін після початку роботи. Маючи достатньо вільного капіталу, отриманого завдяки рекордно низьким кредитам у США і Європі, високому рівню продажів своєї продукції та необхідності демонструвати потенціал розвитку інвесторам, компанії погодяться інвестувати кошти в довгострокові проєкти.
Ще одним потенційно привабливим напрямком є розвиток енергетичного сектора. Газова криза показала, наскільки небезпечно залежати від зовнішнього постачання енергії, особливо якщо глобальна економіка переживає фазу підйому. Разом із прогнозованим подорожчанням нафти та газу, України може, по-перше, самотужки розвивати джерела викопного палива на своїй території.
Також необхідно робити акцент на економічно доцільній “зеленій енергетиці”. На сьогодні в Україні 9% виробленої енергії приходиться на відновлювальні джерела. Маючи таку базу для аналізу, зараз можна конкретно прорахувати собівартість та потенціал отримання енергії кожного з джерел, враховуючи ціну обладнання, сезонні фактори та інші. Після цього розробити конкретні економічні стимули, які б дозволили виробникам сконцентруватися на джерелах, що мають найкращі перспективи в Україні.
З іншого боку, якщо цього не зробити, на фоні економічного відновлення розвинених країн та подорожчання енергоресурсів, Україна швидко перестане покривати потреби в енергії, необхідні для підтримки економічного зростання.
Новий штам “омікрон” викликає занепокоєння серед інвесторів та урядовців, проте чимало експертів вважають його появу – ознакою наближення кінця пандемії. Саме зараз для України відкривається вікно можливостей, яке визначить роль держави в глобальній економіці постковідного світу. Логістична та енергетична криза не лише показали слабкі місця світової економіки, але й відкрили нові точки зростання.
Ярослав Бєлов, політичний та економічний експертКиевVласть
У столичному регіоні найближчими роками розбудовуватимуть медицину у віддалених селах, створять на базі Обухівської ЦРЛ обласну лікарню, розширять деякі існуючі школи і дитсадочки та побудують нові. Саме такі плани щодо розвитку соціальної інфраструктури містяться у головному перспективному документі розвитку Київської області, Схемі планування території. Вони передбачають покращення надання послуг населенню, розбудову освітньої, медичної, культурної та спортивної галузей.
Як стало відомо KV, 9 вересня депутати Київської обласної ради прийняли рішення “Про затвердження Схеми планування території Київської області”.
У документі зазначається, що основною його метою є розроблення раціональної планувальної організації території, спрямованої на забезпечення сприятливих умов проживання населення, раціонального використання природних ресурсів, розвитку галузей господарського комплексу, вдосконалення інженерно-транспортної інфраструктури, охорони навколишнього природного середовища та культурної спадщини, забезпечення цивільного захисту населення і територій.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Соціальне обслуговування
Головною метою розвитку сфери соціальних послуг є підвищення життєвого рівня населення. Для цього необхідна раціональна просторова організація міжселенного культурно-побутового обслуговування населення. Завдяки її реалізації можливо вирівняти територіальні відмінності в умовах соціального розвитку окремих груп населення.
Культурно-побутове обслуговування території пропонується організувати шляхом формування центрів надання послуг за принципом частоти користування закладами соціальної сфери. Так, наприклад, задовільний рівень повсякденного обслуговування можна буде досягнути на територіях з чисельністю населення не менше 1 тисячі осіб, а високий рівень – у поселеннях з населенням 3-5 тис. осіб. Повноцінними центрами періодичного обслуговування будуть населені пункти з населенням більше 25 тис. осіб, а центрами епізодичного обслуговування – міста з населенням 100-150 тис. осіб та більше.
При визначенні потенційних центрів обслуговування будуть враховані такі фактори як їх людність, місце в системі розселення, господарське освоєння, темпи розвитку, умови розміщення в природному середовищі, а також – чисельність населення та розвиток дорожньо-транспортної інфраструктури. Місцевий центр повинен забезпечувати надання повсякденних послуг при дотриманні часової доступності в межах 30 хвилин, періодичних послуг – до 60 хвилин, епізодичних послуг – до 120 хвилин.
Оскільки в Київській області роль обласного центру виконує місто Київ, то на його території зосереджені наразі і залишаться на перспективу об'єкти епізодичного обслуговування. Дублером надання таких послуг має стати місто Біла Церква. Послуги періодичного характеру мають надавати центри громад, а повсякденні послуги – кожен населений пункт чи центр старостату. Наразі існуючий стан соціальної інфраструктури в основному відповідає вимогам державних будівельних норм та задовольняє потреби місцевого населення.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Житловий фонд
Забезпеченість житловим фондом у середньому становить 37,02 кв. м на одного жителя (29,2 кв. м на одного міського і 49,5 кв.м на одного сільського жителя). Переважання забезпеченості житловим фондом сільських жителів над міськими пояснюється скороченням чисельності мешканців сіл і автоматичним збільшенням відповідних показників на душу населення, у той час як населення міських поселень скорочується не так швидко, або ж, навпаки, зростає. Найбільші показники забезпеченості мають такі колишні райони: Обухівський (понад 62 кв. м), Васильківський (понад 45 кв. м), Макарівський (понад 44 кв. м), Переяслав-Хмельницький (понад 41 кв. м). Найменше цей показник становить у Бородянському (менше 28 кв. м), Тетіївському і Вишгородському районах (менше 33 кв. м).
Введення в експлуатацію житла за рахунок державних, приватних й інших коштів, особливо у сільській місцевості, дозволить не лише залучити необхідні кадри молодих фахівців соціальної і виробничої сфер, а й значно покращить демографічну ситуацію у районах, зменшить відтік працездатного населення у міста. Це особливо стосується віддалених від столиці районів, яких в Київській області більшість. Там відтік і зменшення населення значно вищий, ніж у приміських районах, до того ж спостерігається збільшення частки людей літнього віку і зменшенням – дітей дошкільного та шкільного віку.
Дуже слабко у Київській області розвинена сфера житлово-комунального господарства. Так, частка забезпеченості житлового фонду централізованим водопостачанням складає 85,5%, водовідведенням – 14%. Зростання водоспоживання відбувається в приміській зоні за рахунок введення в експлуатацію новобудов. Продовжуються заходи із ремонту, реконструкції зношених і аварійних водопровідних і каналізаційних мереж.
Заклади охорони здоров'я
У мережу закладів охорони здоров'я входить близько 120 об'єктів, серед яких 54 лікарняних заклади, 41 заклад – центри первинної медико-санітарної допомоги, чотири лікарні та дві самостійні юридичні особи – амбулаторії загальної практики-сімейної медицини у Фурсівській та Пісківській громадах.
Мережа закладів сімейної медицини представлена 333 амбулаторіями як структурними підрозділами центрів первинної медико-санітарної допомоги, так і самостійними амбулаторіями. В Київській області функціонують лікарняні заклади на 12,3 тисяч ліжок і амбулаторно-поліклінічні заклади на 40 тисяч відвідувань за зміну.
Забезпеченість закладами охорони здоров'я по районах і населених пунктах області суттєво відрізняється і є недостатньою на віддалених від Києва територіях. Однак, переважна більшість сільських населених пунктів мають хоча б один з таких видів медичних закладів як лікарня, амбулаторія, фельдшерсько-акушерський або фельдшерський пункт, аптека. Технічний стан багатьох будівель та оснащеність закладів охорони здоров'я, зокрема станціями та автомобілями швидкої допомоги, є недостатнім.
З 2018 року триває оптимізація мережі медичних закладів, затверджена Міністерством охорони здоров'я спільно з Мінрегіоном. Так, у найближче десятиріччя має бути досягнуто рівня забезпеченості лікарень до 19 ліжок на кожну 1000 населення, 21 відвідувань за зміну в амбулаторно-поліклінічних закладах. Також за цей період усі лікарні та амбулаторії мають бути забезпечені достатньою кількістю автомобілів швидкої допомоги.
Медичне обслуговування має наближатися до місць проживання населення, особливо сільського. Поряд з розвитком мережі лікарських амбулаторій та ФАПів, медичних закладів періодичного функціонування, повинні бути організовані пересувні амбулаторії, стоматологічні кабінети, діагностичні лабораторії. На базі дільничних лікарень і лікарських амбулаторій мають створюватись денні стаціонарні палати тимчасового перебування, а також відділення медико-соціальної допомоги одиноким і літнім людям. Також важливим є розвиток мережі станцій екстреної допомоги в сільській місцевості. Особливу увагу планують приділити будівництву будинків-інтернатів для літніх людей, інвалідів, ветеранів війни та праці, потреба в яких наразі значно переважає наявну кількість.
Визначальним кроком у розбудові медицини має стати розташування на базі Обухівської районної лікарні нової багатопрофільної обласної лікарні.
Освіта
Заклади навчання та виховання Київської області представлені дошкільними навчальними закладами (понад 770), загальноосвітніми школами І-ІІІ ступенів (понад 700), 25-ма професійно-технічними училищами (ліцеями, гімназіями), 18-ма вищими навчальними закладами. У переважній більшості районів Київщини, віддалених від столиці, через скорочення населення відбувається поступове закриття шкіл та садочків. Виключенням є пристоличні райони, де, навпаки, заклади освіти працюють із перевантаженням, існують черги у містах Ірпінь, Буча, Вишгород та селах поблизу столиці.
В разі закриття шкільних і дошкільних навчальних закладів пропонується створення на базі вивільнених або незавантажених приміщень організацію нових шкільних закладів, навчально-виховних комплексів і об'єднань, що дозволить зберегти у населеному пункті заклад освіти та виховання, уникнути зайвих перевезень дітей до місць навчання, раціонально використовувати існуючий капітальний фонд і запобігти додатковим витратам на будівництво нових закладів.
У найближчий період і на більш віддалену перспективу й надалі відбуватиметься оптимізація мережі навчальних закладів, покращення їх технічного стану. У меншій кількості районів, у населених пунктах, розташованих у зоні впливу Києва, а також у випадках наявності будівель шкіл і садків в аварійному або пристосованому стані відбуватиметься будівництво нових будівель закладів освіти та виховання, або ж розширення вже існуючих.
Культура та спорт
Наразі, за даними Стратегії розвитку, в області існує 1826 закладів культури і мистецтва, зокрема 839 клубних закладів, 875 бібліотек, 61 школа естетичного виховання, 41 музей, два центри дозвілля, два парки культури та відпочинку. Забезпеченість населення закладами культури становить в середньому 12 місць на 100 осіб населення. Найкращі показники тут мають віддаленні від Києва райони – колишні Переяслав-Хмельницький (39 місць на 100 осіб), Володарський, Поліський, Ставищенський, Білоцерківський та Згурівський. Найгірші показники у Києво-Святошинському районі (лише 4 місця на 100 осіб), Вишгородському, Бородянському, Бориспільському, Броварському.
Це пояснюється тим, що зменшення чисельності населення у віддалених від столиці районах автоматично завищує забезпеченість наявного населення місцями в існуючих клубних закладах, хоча й є непоодинокі випадки, коли показники не відповідають нормативам.
Деяка частина культурних закладів наразі перебуває в аварійному стані або знаходиться у пристосованих приміщеннях. У цих випадках необхідно будівництво нових сільських клубів або будинків культури, створення центрів дозвілля.
Так, до 2027 року планується створення нових закладів культури та культурних просторів, розвиток бібліотек як потужних соціокультурних та інформаційних центрів громад, з якісно новим рівнем послуг. Зокрема, оновлять фонди бібліотек новими книжками та журналами, розширять тематичний склад. У разі необхідності також будуть розширювати існуючі заклади культури.
Фізична культура та спорт області мають сталий розвиток у будівництві нових спортивних споруд і залучення населення до фізкультурно-оздоровчої та спортивної роботи. В області функціонують 4264 спортивних споруди, до яких включено 64 стадіони, 18 басейнів, 736 спортивних залів, 646 приміщень для фізкультурно-оздоровчих занять, 2523 площинні спортивні споруди. Проте основна їх частина не відповідає сучасним вимогам та потребує модернізації і приведення до європейських стандартів.
Читайте:
Від небес до землі: на Київщині побудують новий аеропорт, автостанції та відкриють залізничні напрямки
Природний захист: на Київщині стануть заповідними ще 6% територій
Село і люди: інновації у сільському господарстві торкнуться більшості громад Київщини
День туриста: влада Київщини готує нові туристичні маршрути та рекреаційні зони
Київщина крокує в майбутнє: полігони, сміттєпереробні заводи та поводження зі сміттям
Київщина крокує в майбутнє: Велика кільцева, нові магістралі та платні дороги
КиевVласть
Громади Київщини можуть залишитися без бюджету розвитку та низки основних доходів. Аби цього не допустити, місцеві асоціації взялися оббивати пороги владних кабінетів та вимагати відкликання законопроєкту № 6062. На місцевому ж рівні тим часом заговорили про чергову спробу поховати фінансову децентралізацію та інфраструктурні проєкти громад.
Як стало відомо KV, 20 жовтня Верховна Рада України за підсумками обговорення відклала розгляд законопроєкту № 6062 "Про внесення змін до бюджетного кодексу України", поданий Кабінетом Міністрів України разом з проєктом бюджету на 2022 рік. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Законопроєкт після зауважень і пропозицій щодо усунення неточностей і суперечностей, наданих комітетом ВРУ з питань бюджету, може бути винесений на розгляд вже на найближчі пленарні засідання ВРУ.
Нагадаємо, документ був зареєстрований нещодавно, 15 вересня, але його вже встигли охрестити "вбивцею децентралізації". Експерти в один голос заявляють, що він позбавить місцеві бюджети низки статей доходів, без яких громади недоотримають значні кошти.
Як раніше повідомляла KV, Асоціація міст України виступила з критикою урядового законопроєкту, який дозволить Міністерству фінансів та місцевим держадміністраціям зупиняти виконання бюджетів територіальних громад, а також з 2023 року ліквідувати бюджети розвитку. Не підтримала цілу низку запропонованих змін до Бюджетного кодексу України і Всеукраїнська Асоціація тергромад.
Читайте: “Общины Киевщины могут остаться без бюджета развития”, – Ассоциация городов Украины
Законодавчі новели
Асоціація міст України проаналізувала зміни до Бюджетного кодексу України, запропоновані законопроєктом, і спрямувала до парламентського Комітету низку зауважень.
Так, в АМУ запевняють, що ліквідація бюджету розвитку місцевих бюджетів із 2023 року (перенесення джерел доходів бюджету розвитку до загального фонду місцевих бюджетів) призведе до ліквідації "цільових" доходів, і в перспективі може спричинити скорочення видатків місцевих бюджетів. Такі зміни можуть призвести до додаткового навантаження на місцеві бюджети в частині фінансування делегованих повноважень (у сфері освіти, охорони здоров’я та соціального захисту тощо). Крім того, громади не зможуть зберігати кошти на депозитних рахунках, а отже і належно планувати розвиток.
Також зміни пропонують вилучати залишки коштів за освітньою субвенцією до державного бюджету. Ці ж кошти на місцях були мотивацією до оптимізації шкіл.
"У місцевих бюджетах Київщини такі залишки на початок бюджетного року становили 314 млн гривень, та це не означає, що їх не зуміли використати. Їх економили, аби вистачило, щоб за них придбати шкільний автобус, облаштувати класи фізики, хімії, провести реконструкцію закладів освіти та облаштувати їх протипожежними засобами. Забрати цю можливість у органів місцевого самоврядування означає позбавлення не лише фінансового ресурсу, а й в принципі фінансового інструменту з оптимізації мережі закладів освіти", – говорить консультант з бюджетних питань Асоціації міст України у Київській області Тетяна Ревенко.
Серед вагомих проблем називають і розширення контрольних функцій Мінфіну та державних адміністрацій. Зокрема в частині зупинення рішення про бюджет до закінчення судового розгляду і доведення порушення вимог до його складання і провини місцевого самоврядування. На думку АМУ, це є прямим втручанням держави у самостійність місцевого самоврядування, що заблокує роботу виконавчих органів. А отже, жителі громад можуть не одержати гарантовані послуги.
Щодо середньострокових позик, то зміни передбачають закріплення "ручного" порядку погашення заборгованості, що є неприйнятним для місцевого самоврядування. В Асоціації запевняють, що заборгованість місцевих бюджетів виникла у 2009-2014 роках через неправильне планування державними органами видатків з делегованих повноважень. Тож місцеве самоврядування було змушене "для виправлення прорахунків Мінфіну запозичувати кошти для забезпечення бюджетної сфери – освіти, охорони здоров’я, соціального захисту".
Місцеві бюджети ризикують втратити і від нововведень 70% надходжень від викупу земельних ділянок комунальної власності. Кошти перейдуть до спецфонду держбюджету (із спрямуванням на розвиток та поліпшення екологічного стану зрошуваних та осушених систем за рішенням КМУ). Можуть ускладнитися і процедури проведення внутрішнього аудиту. Також законопроєкт вилучає із джерел доходів бюджетів громад частину розміру плати за видачу ліцензії на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей тощо.
Так, 29 жовтня відбулася зустріч представників Асоціації міст України з Міністерством фінансів України, на якій обговорили запропоновані зауваження АМУ. І представники Мінфіна погодилися із їхньою значною частиною. Відкритим ще залишається питання щодо залишків освітньої субвенції та сертифікації внутрішнього аудиту.
В АМУ ж висловлюють сподівання, що у процесі доопрацювання законопроєкту до другого читання таки врахують всі їхні пропозиції.
На місцях
Доки законопроєкт на паузі і тривають консультації з народними депутатами, громади також активізувалися і заявили про готовність виборювати свою фінансову незалежність. На місцях впевнені, що законопроєкт схвалювати у такій редакції просто не можна, адже він паралізує розвиток громад.
"Важко зрозуміти авторів цього законопроєкту. Якби вони були практиками, то зрозуміли, що гальмують і консервують розвиток громад. Якщо територіальні громади не будуть мати виокремленого бюджету розвитку, поруч із загальним кошиком, то практично всі проєкти зупиняться. Ще можливо зрозуміти Мінфін з позиції контролю фінансових органів місцевого самоврядування. Та, навіть, для проходження питань, пов'язаних із фінансуванням капвидатків, враховуючи певну політизацію на базовому рівні представницьких органів, це також паралізує роботу громади. Через це позиція органів місцевого самоврядування, Асоціації міст – що тергромади повинні мати окремий бюджет розвитку. Крім того, доречно було б його підсилити певними податками, наприклад, єдиним податком, закріпивши певний відсоток, повернутися до так званої сплати пайової участі в тих громадах, де ведеться будівництво. А не навпаки ліквідувати, як пропонують це автори законопроєкту. Законопроєкт схвалювати у такій редакції просто не можна – це згубно для громад", – прокоментував голова Бучанської міської громади Анатолій Федорук.
За словами очільника Бучанської громади, у громад буде постійний привід для хвилювання, допоки не буде ухвалена остаточна редакція Бюджетного кодексу чи закону про бюджет, або окремого закону, що врегулює це питання.
"Дана норма законопроєкту фактично відкидає місцеве самоврядування в 90-ті роки, коли лише зароджувалися взаємостосунки центральної місцевої влади і закріплювалися за місцевою владою доходи. Наразі це складний період, адже ситуація дійсно хвилююча. Громади і так взяли на себе величезний об'єм навантаження у плані соціальних гарантій за проходження опалювального сезону, проти коронавірусні заходи, у яких місцеві бюджети приймають безпосередню участь та інші видатки, які мали би бути гарантовано закріплені та профінансовані з державного бюджету. І якщо прибрати бюджет розвитку, то зупиниться будь-який розвиток громад", – впевнений він.
Так, у коментарі KV голова Немішаївської селищної громади Петро Перевозник розповів, що Асоціація міст України та Всеукраїнська асоціація тергромад запропонували місцевим радам затвердити рішення щодо недопустимості прийняття законопроєкту № 6062 в такій редакції.
"З допомогою цього законопроєкту у громад хочуть забрати бюджет розвитку і ще дуже-дуже багато непрупистимих позицій, у тому числі і акцизний податок. Тобто туди увійшли основні складові, які формують бюджети громад. Такі дії послаблять наші місцеві бюджети. Тому громади мають напрацювати і прийняти рішення, направити їх до Верховної Ради, Кабміну та Президента з тим, щоб не допустити цей законопроєкт до голосування, а доопрацювати і побачити ті моменти, які загрожують місцевим бюджетам. Цей законопроєкт повністю суперечить ЗУ "Про місцеве самоврядування". Тож зараз громади готують такі проєкти рішень. Наша громада планує прийняти таке рішення на наступній черговій сесії, можливо, вже 28 листопада. Будемо обов’язково звертатися в усі інстанції. Думаю, це буде дієвий інструмент вирішення ситуації разом із листами від асоціацій. Вважаю, що інші асоціації також мають підлючитися, як і решта громад. Адже це наші бюджети. Не ходити же громадам з простягнутою рукою і не випрошувати субвенції, яка нам і так не дуже легко дається. Потрібно, щоб був власний бюджет розвитку, так само як і залишився акциз на нафтопродукти", – говорить Перевозник.
Так, наприклад, на черговому засіданні 12 сесії Макарівської селищної ради, що відбулося 28 жовтня, депутати вже підготували подібне звернення до народних депутатів України з проханням не підтримувати законопроєкт № 6062.
Як повідомила KV голова Ржищівської громади Крістіна Чорненька, аналогічне звернення їхні депутати підтримали 5 листопада.
"Це рішення ми вже прийняли на останній сесії, його ініціювали депутати фракції "Європейська Солідарність". І вже плануємо направляти його до Кабміну, Президента та ВРУ. Виникають питання до бюджету розвитку, щодо пункту, де 70% надходжень від викупу земель комунальної власності йтимуть до держбюджету, повернення залишків освітньої субвенції. Але ж на місцеве самоврядування і так дуже багато перекладено. Наприклад, медична сфера. Через умови, в які поставила нас держава у зв’язку з медреформою, наша громада більше 7 млн гривень була вимушена заплатити, щоб наші медзаклади продовжували функціонувати. Це і так велике навантаження на місцеві бюджети. А ті кошти, які в нас, навіть, залишаються, громада хоче витратити на свої потреби. І якщо й їх ще забрати, то це не дуже коректна позиція стосовно органів місцевого самоврядування", – зауважила очільниця.
Звернення, щоб відстояли позиції громад у цій ситуації, подала до місцевих асоціацій і Студениківська громада. Адже на думку голови Студениківської сільської громади Марії Лях, подібні законопроєкти не є позитивним кроком на шляху децентралізації, а навпаки посилюють централізацію влади на місцях.
"Центральна влада максимально перекладає все на громади: соціальний захист населення, утримання певних категорій тощо. Не можна перекласти обов’язки держави на громади і ще й забирати кошти. Створити такі умови, що громади з рештою не зможуть розвиватися. Ми повертаємося знову до того, що вже громади будуть змушені випрошувати кошти на своє утримання у центральної влади. Це вже просто залежність центральної влади маніпулювати самоврядуванням першого рівня. Це – крок назад. Чому б зрештою не почути владі проблеми на місцях і не приймати рішення, виходячи із позицій громад, асоціацій, які на практиці розуміють всі плюси та мінуси. Такі непередбачені державою кроки, напевно, можуть говорити, що стратегія розвитку держави не вироблена у центральної влади. І сподіваюся, що цей період є просто перехідним. Якби було менше партій, впевнена, що держава пришвидшила свій курс. Утворили непотрібні районні адміністрації, які тепер зможуть ще й впливати і на рішення щодо місцевого бюджету. Цьогоріч маємо понад 13 млн гривень реверсної дотації, кошти йдуть, а страждає громада, яка розраховувала на ці кошти реалізувати проєкти. Крім всього цього, громади позбавили субвенції на розвиток інфраструктури. Тепер же давайте заберемо ще й залишки освітньої субвенції", – говорить вона.
За словами Лях, освітня субвенція є порятунком для громад. Так, цьогоріч за рахунок залишків освітньої субвенції, громада змогла купити шкільний автобус для підвезення майже 70 дітей із села Семенівка.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Проєкт “Децентралізація”: голови громад мають право накладати вето лише на прийняті рішення ради
Проєкт “Децентралізація”: ліквідації Баришівського району заважають комунальні борги
Проєкт “Децентралізація”: Миронівську райраду ліквідують із боргами по зарплаті
Проєкт “Децентралізація”: депутати ВРУ взялися за урбанізацію міст
Проєкт “Децентралізація”: Київщина втрачає першість у рейтингу заможності громад
Проєкт “Децентралізація”: майно та активи Бородянського району розділили між шістьма громадами
Проєкт “Децентралізація”: Обухівський район віддасть Букринський плацдарм на утримання області
Проєкт “Децентралізація”: пандемія та безгрошів’я блокують розвиток культпослуг на Київщині
Проєкт “Децентралізація”: Держгеокадастру дозволили і далі розпоряджатися землями Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Славутич збільшить бюджет за рахунок бізнес-парку та інвестицій
Проєкт “Децентралізація”: Васильківський район ліквідують упродовж місяця
Проєкт “Децентралізація”: уряд взявся за діджиталізацію тергромад
Проєкт “Децентралізація”: Київщина позмагається за гранти для розвитку громад
Проєкт “Децентралізація”: дві селищні громади Київщини заявили про бажання стати містом
Проєкт “Децентралізація”: на утримання громад хочуть передати приватизовані гуртожитки та бомбосховища
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини формують партнерські об’єднання для збільшення ресурсів
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини планують оптимізацію освітніх закладів
Проєкт “Децентралізація”: громади та асоціації Київщини виступають за збільшення ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: громади можуть втратити мільйони разом з акцизом на тютюн
Проєкт “Децентралізація”: новоствореним райрадам Київщини бракує коштів на існування
Проєкт “Децентралізація”: громади просять уряд та Раду закріпити реформу на законодавчому рівні
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на дублювання повноважень та бідність
Проєкт “Децентралізація”: тергромади навчать, як правильно роздавати землю
Проєкт “Децентралізація”: із бюджетів громад вилучатимуть кошти на охорону культурної спадщини
Проєкт “Децентралізація”: громади масово розпродують комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на ProZorro
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини стурбовані вимогами закону щодо заснування ліцеїв
Проєкт “Децентралізація”: найуспішніші громади Київщини
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини хочуть зекономити на благоустрої за рахунок держсубвенції
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини шукають кошти на покращення послуг своїх КП
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини роздали кошти на інфраструктуру та ремонт доріг
Проєкт “Децентралізація”: тепломережі столичного регіону загрузли у боргах
Проєкт “Децентралізація”: тривають дискусії щодо права власності на майно тергромад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини не додали освітньої субвенції
Проєкт “Децентралізація”: Богуслав та Яготин розвиватимуться за рахунок ландшафтних парків
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини виступають проти затягування перевиборів місцевого керівництва
Фото: колаж KVКиевVласть
Вересневий індекс будівельної продукції показав зростання сектора на 10% проти минулого року. Які фактори сприяли збільшенню обсягів будівництва та чи можна тренд зробити стійким?
У вересні 2021 року індекс будівельної продукції склав 110,1% до вересня минулого року. При цьому індекс січня-вересня 2021 року закріпився на позначці 103,2% проти аналогічного періоду минулого року. Тут лідером є житлове будівництво, обсяги якого зросли одразу на 18,4%. Стабільними з невеликим позитивним трендом - зростання на 1,3%, були інженерні споруди, – до переліку яких відносять автостради, комунікації, трубопроводи та інші об’єкти інфраструктури. Натомість нежитлові будівлі просіли на 2% у порівнянні з січнем-вереснем 2020 року.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Зростання вище середньозваженого рівня має місце у Києві та Київській області, де обсяг будівельних робіт складає близько 30% від загально державного показника, в Одеській, Харківській областях, а також в західних регіонах – Рівненській, Івано-Франківській , Тернопільській, Волинській, Хмельницькій областях.
В цих регіонах, а також містах мільйонниках, у першу чергу – в столиці, житловий сектор демонструє стабільну динаміку. Темпи розвитку сектору відповідають потребам економіки, яка вже, в деякій мірі, адаптувалась до карантинних умов. Перш за все це пояснюється зростаючим попитом на житло – населення України, у тому числі частина якого працює за межами нашої держави, а також іноземні інвестори абсолютно обґрунтовано розглядають придбання житла як найбільш ефективне та надіне використання власних коштів. Природньо, попит призводить до зростання ринкової вартості житла, в першу чергу на первинному ринку.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Позитивною складовою є мінімальне втручання влади в ринкові відносини попри декілька скандальних ініціатив, серед яких – оподаткування ПДВ інвестицій в нерухомість, зміни правил розрахунків, від яких врешті решт вирішили відмовитися. Навіть за умов відсутності достатніх кредитів для забудовників, а також ефективної масової іпотеки, просто без “палок в колеса” – сектор показує здорову позитивну динаміку. У свою чергу, капітальні вливання у вигляді доступного кредитного ресурсу гарантовано дадуть зростання обсягів виробленої продукції.
Драйвером зростання індексу будівельної продукції інженерних споруд є транспортна інфраструктура. Тут як раз і видно роботу держави, яка відбувається в рамках “Великого будівництва”.
Загалом з січня по вересень на транспортні споруди витрачено понад 45,3 млрд гривень. Для порівняння, у промислові будівлі згенеровано 12,3 млрд гривень, а у комплексні промислові споруди, до яких відносяться споруди добувних підприємств, електроенергетики, хімічної та металургійної промисловості – 20 млрд гривень. І хоча доцільність вкладень в транспорт є беззаперечною, питання викликає нижчий пріоритет інших сегментів. Причому там від держави не потрібне 100% фінансування робіт, а допомога на рівні 5-20% собівартості об’єктів, конвертована у вигляді кредитних та податкових стимулів. Зрештою, оновлені дороги, мости та залізниці будуть ефективними, якщо їх використовуватимуть як для забезпечення потреб населення так і переміщення продукції, виробленої в Україні.
Серед нежитлових споруд найбільша частка приходиться на промислові будівлі та логістику. Скорочення інвестицій у розвиток потужностей на фоні коронавірусу, зменшення експорту та подальшої невизначеності – очевидна реакція підприємців. З іншого боку, стрімке відновлення економік Китаю та Європи показує, наскільки сьогоднішня криза відрізняється від досвіду минулих рецесій. У випадку ефективного стимулювання з боку держави, включаючи забезпечення недорогими кредитами для розвитку бізнесу, а також податкових інструментів, можна було б використати період короткострокового простою для нарощування власних виробничих потужностей. Вже сьогодні їх можна було б застосовувати, забезпечуючи постачання і транспортування товарів до Європи. При цьому офісна нерухомість залишилась стабільною, проте її вплив на загальну картину виявився помірним.
Отже, сьогодні будівельний сектор залишається стабільним попри чимало зовнішніх проблем. Карантинні обмеження, скорочення економіки в 2020 році, перехід на віддалений режим роботи, зменшення експорту та зростання вартості будівельних матеріалів – всі ці фактори негативно впливали на будівництво. Окрім інженерних споруд, роль держави поки зводиться до того, щоб врешті-решт не заважати будівельному сектору працювати. Економічні стимули у вигляді здешевлення кредитів та податкових знижок можуть позитивно вплинути на сектор, який зберігає чимало внутрішніх ресурсів для розвитку.
Дмитро Ісаєнко, секретар комітету з питань державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Верховної Ради VIII скликанняКиевVласть
Упродовж року громади Київщини оббивають владні кабінети у пошуках грошей на утримання освітньої мережі. Більшості вже вкрай не вистачає субвенції на виплати заробітних плат вчителям, немає у бюджеті й коштів на енергоносії школам. Субвенції нині вистачає лише малим громадам і тим, хто встиг оптимізувати освітні заклади. Новим викликом став опалювальний сезон. Швидке зростання цін на газ теж значно здорожчує утримання закладів освіти. Тож в громадах запевняють – без дотації не протримаються до весни.
Як стало відомо KV, на початку жовтня у Верховній Раді піднімали питання, що міським тергромадам не вистачає освітньої субвенції з державного бюджету. Особливо на покриття заробітної плати вчителів.
Подібними скаргами з усіх областей "завалили" й Асоціацію міст України. Тергромадам не вистачає грошей на зарплати вчителів, на утримання яких Міносвіти коштів не передбачило. Наприклад, на Прикарпатті вчителі однієї місцевої громади навіть оголосили страйк, а чиновники подали до суду на Кабмін, Міносвіти, оскільки через адмінреформу та нову формулу нарахування держсубвенції вчителі залишилися без зарплати. На зарплати педагогів не вистачає там 35 млн гривень.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
“Сценарії не дуже хороші. Якщо в місцевому бюджеті теж немає коштів, то як місцева влада повинна забезпечити оплату вчителям? Ми очікуємо, що наприкінці року буде перерозподіл освітньої субвенції”, – зазначила експерт з питань освіти Асоціації міст України Тетяна Куценко.
У вересні Асоціація міст України надала Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій пропозиції до ЗУ "Про Державний бюджет України на 2022 рік" №6000 від 15.09.2021 щодо забезпеченості повноважень органів місцевого самоврядування у сфері освіти вже на наступний рік.
В Асоціації наголошують, що загальний обсяг видатків освітньої субвенції, передбачений проєктом Держбюджету, становить 108 млрд гривень. За підрахунками АМУ для забезпечення оплати праці педагогів в повному обсязі освітня субвенція має складати не менше 146 млрд гривень.
"За результатами аналізу Формульного розрахунку освітньої субвенції на 2022 рік виявлено, що зменшено кількість ставок для педагогічних працівників закладів загальної середньої освіти на майже 7 тис., при тому, що у порівнянні з минулим роком, чисельність учнів зросла майже на 100 тис.; для 766 громад підвищено розрахункову наповнюваність класів (РНК), при цьому 726 громад має фактичну наповнюваність класів значно меншу [...]", – йдеться у повідомленні АМУ.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Тож в Асоціації впевнені, що у 2022 році в обсягах освітньої субвенції знову не врахують видатки на оплату праці педагогів, що здійснюють педагогічний патронаж дітей, які за медпоказами навчаються вдома, не вистачатиме коштів і для оплати праці вихователів груп подовженого дня; не вистачатиме коштів на оплату праці тимчасово відсутніх вчителів. Також може не вистачити коштів і на підвищення заробітної плати вчителям.
На їхню думку, затверджена у такому обсязі освітня субвенція не відповідатиме потребам громад на оплату праці вчителів і призведе до заборгованості по заробітній платі, до зменшення гарантованих державою надбавок та скорочення педпрацівників.
Тож АМУ просила передбачити 7 млрд гривень субвенції на протипожежні заходи в закладах освіти та 5,5 млрд гривень субвенції на реалізацію реформи шкільного харчування. Крім того, – 20 млрд гривень додаткової дотації на заклади освіти та охорони здоров’я; 14,4 млрд – на відшкодування місцевим бюджетам коштів на підвищення заробітної плати працівникам закладів дошкільної і позашкільної освіти та 2,8 млрд гривень субвенції на боротьбу з COVID-19 для закладів загальної середньої освіти. А також недопустити вилучення залишків освітньої субвенції.
Грошей додадуть
Наприкінці вересня Парламентський Комітет частково підтримав пропозиції АМУ до Держбюджету-2022 в освітній сфері. Зокрема Комітет оцінив проєкт Держбюджету як такий, що не задовольняє в повній мірі потреби освітньої галузі. І ухвалив рішення збільшити загальнодержавні видатки. А саме: освітню субвенцію на 17,8 млрд гривень, на 250 млн гривень субвенцію на створення навчально-практичних центрів, на 256,3 млн гривень – субвенцію на НУШ та на 500 млн гривень – на "Спроможну школу". Також мають продовжити в наступному році і фінансування заходів спрямованих на боротьбу з СOVID-19 у школах, виділивши 1 млрд гривень.
Проте не врахували пропозицію АМУ щодо збільшення додаткової дотації на здійснення переданих з держбюджету видатків на утримання закладів освіти та охорони здоров’я до 20 млрд грн. Так, з огляду на зростання цін на природний газ для бюджетних установ більш ніж удвічі, утримання закладів освіти може значно подорожчати. Не підтримав Комітет і пропозицію АМУ не вносити зміни до Бюджетного кодексу щодо вилучення залишків освітньої субвенції.
"Ці залишки були передбачені з метою мотивації громад для оптимізації мереж, орієнтуючись на розрахункові показники Формули освітньої субвенції, та для розвитку освітньої сфери у громадах. Натомість вилучення залишків освітньої субвенції призведе до демотивації громад, які спромоглися оптимізувати освітню мережу, і може спричинити припинення оптимізації в подальшому", – наголошують в АМУ.
На місцях
Як повідомляла KV раніше, у червні громади Київщини також жалілися на те, що їм не вистачало освітньої субвенції на покриття заробітних плат, тож поставало питання щодо оптимізації шкільної мережі. Проблеми з виплатами зарплат почали виникати саме у великих міських громадах через зміну системи розрахунку субвенції, що призвело до зменшення надходження сум на утримання одного учня. Не вистачало громадам коштів не лише на покриття заробітної плати, а й на енергоносії.
А деяким не вистачало і держсубвенції на комплектацію матеріально-технічної бази початкових класів за програмою Нової української школи. На місцях бідкалися, що розмірів субвенції для запровадження реформи НУШ недостатньо. Хвилювало керівників і те, чи взагалі встигнуть її використати до нового навчального року. Були й такі громади, кому треба було шукати гроші на утримання взагалі всієї навчальної мережі.
Читайте: Лупайте сю скалу: громадам Київщини не вистачає грошей для Нової української школи
Тож громади сподівалися, що Міносвіти, Мінфінансів проаналізує стан незабезпеченості за І півріччя і дофінансує органи місцевого самоврядування і їм викроять додаткові кошти на покриття заробітних плат й енергоносіїв.
Чи відбулися позитивні зрушення з того часу і чи вдалося вирішити ситуацію з боргами, KV поцікавилися у керівників місцевих громад.
Голова Фастівської міської громади Михайло Нетяжук:
На сьогодні додаткового фінансування так і не було передбачено. Більше того, наразі у зв’язку з подорожчанням енергоносіїв, це питання ще більше погіршилося. І тому плануємо дуже голосно піднімати питання з приводу виділення не додаткової освітньої субвенції, тому що її, на жаль, не можна використовувати на енергоносії, а будемо ставити питання про дотацію із державного бюджету для покриття незабезпеченості і по енергоносіям і заробітним платам. Дотепер не розуміємо по яким цінам і як буде надходити газ. Меморандум підписаний, але і досі "Нафтогаз Трейдинг" не підписав договори з тепломережами. Якщо це буде по тим цінам, які зафіксовані в меморандумі, зокрема, 16 800 для бюджетної сфери, то у громади незабезпеченість освіти буде в районі 16 мільйонів гривень. Ще не варто забувати, що паралельно зараз дуже гостро стоїть питання з охорони здоров'я. Адже Фастів вже постачає тепло у медзаклади. Заклади середньої освіти йдуть на канікули, проте дитячі садочки ніхто ж не закриває. І ми об'єктивно змушені починати опалювальний сезон за комерційною ціною, а вона вже зараз доходить до 50 тисяч за 1 тис. куб.м. Тому сподіваємося, що саме з держбюджету буде виділено дофінансування місцевих бюджетів на енергоносії. Зараз ніякої фінансової підтримки щодо опалення не передбачено. І Київське регіональне відділення АМУ підготувало звернення до Київоблради та КОДА, щоб передбачити дані кошти з обласного бюджету. І звісно, щоб надалі КОДА піднімала це питання на рівні держави.
Голова Боярської міської громади Олександр Зарубін:
Ситуація із освітньою субвенцією така, як і у всіх громадах – її не вистачає. З приводу цього питання неодноразово зверталися і в область, але поки що безрезультатно. Боргів по заробітній платі немає, але субвенція недорахована. І сьогодні по освітній субвенції недофінансування складає близько 8 млн гривень. Всі ці питання наразі намагаємося закривати через місцевий бюджет.
Про аналогічну проблемну ситуацію щодо браку освітньої субвенції KV повідомили також голова Узинської міської громади Віталій Гринчук та голова Сквирської міської громади Валентина Левіцька.
Без боргів
Куди краще ситуація наразі у сільських та невеликих міських громадах. Як наголосила KV голова Студениківської сільської громади Марія Лях, наразі субвенції вистачає лише тому, що вчасно була проведена оптимізація навчальної мережі.
"Громаді пощастило, тому що наповненість в наших сільських школах відповідає тій формулі, за якою нараховується субвенція. Ми створили філію для опорного навчального закладу, знизивши ступінь одного закладу з І-ІІІ до І-ІІ ступенів. Ми взагалі повністю закрили по всіх параметрах наповненість класів. Тому сьогодні ми маємо достатню субвенцію. Тож боргів по зарплаті, енергоносіям у громаді немає. І якщо громадам не вистачає субвенції, то тоді вже необхідно думати, як оптимізувати навчальні заклади. Інакше ніяк. Прикро, що держава переклала ці рішення на місцеве самоврядування: хочете утримувати малокомплектні школи – витрачайте власні кошти, не хочете – оптимізуйте. Тому місцева влада змушена рахувати кошти і відповідно йти шляхом оптимізації закладів освіти. В основному від цього страждають сільські громади", – говорить очільниця громади.
Голова Ржищівської міської тергромади Крістіна Чорненька також запевнила, що в них не має бути боргів по заробітній платі, але вже значно зростають тарифи на енергоносії.
"У нас заборгованості не буде. Зрозуміло, що хотілося б поліпшити заробітну плату та умови для вчителів, але на все що планували, освітньої субвенції має вистачити. Сьогодні більш турбує питання по опалювальному періоду. Ситуація поки що незрозуміла. На території громади діють лише приватні котельні і ті, що працюють від газу, ціна завищена. У січні контракти були укладені, але протягом року постійно змінювалась ціна і контракти розривалися. Наразі ми не можемо вийти на тендер, процедури відбуваються по третьому колу. Підписаний меморандум, що гарантує фіксовану ціну на паливо. Але незрозуміло, коли він вступить в дію. Говорять, що він запрацює з 2022 року. Покриття ж видатків за спожиті закладами освіти енергоносії лежить на місцевому бюджеті і зараз вони суттєво піднялися в ціні", – додала Чорненька.
Вистачає розподілених коштів за освітньою субвенцією і Кагарлицькій громаді.
"Громаді більш-менш вистачало на цей рік освітньої субвенції для закриття основних питань. Звичайно, що хотілося би одержувати набагато більшу суму підтримки, але сьогодні дякуємо і тому, що маємо", – прокоментував ситуацію заступник голови Кагарлицької міської громади Іван Семцов.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Проєкт “Децентралізація”: голови громад мають право накладати вето лише на прийняті рішення ради
Проєкт “Децентралізація”: ліквідації Баришівського району заважають комунальні борги
Проєкт “Децентралізація”: Миронівську райраду ліквідують із боргами по зарплаті
Проєкт “Децентралізація”: депутати ВРУ взялися за урбанізацію міст
Проєкт “Децентралізація”: Київщина втрачає першість у рейтингу заможності громад
Проєкт “Децентралізація”: майно та активи Бородянського району розділили між шістьма громадами
Проєкт “Децентралізація”: Обухівський район віддасть Букринський плацдарм на утримання області
Проєкт “Децентралізація”: пандемія та безгрошів’я блокують розвиток культпослуг на Київщині
Проєкт “Децентралізація”: Держгеокадастру дозволили і далі розпоряджатися землями Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Славутич збільшить бюджет за рахунок бізнес-парку та інвестицій
Проєкт “Децентралізація”: Васильківський район ліквідують упродовж місяця
Проєкт “Децентралізація”: уряд взявся за діджиталізацію тергромад
Проєкт “Децентралізація”: Київщина позмагається за гранти для розвитку громад
Проєкт “Децентралізація”: дві селищні громади Київщини заявили про бажання стати містом
Проєкт “Децентралізація”: на утримання громад хочуть передати приватизовані гуртожитки та бомбосховища
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини формують партнерські об’єднання для збільшення ресурсів
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини планують оптимізацію освітніх закладів
Проєкт “Децентралізація”: громади та асоціації Київщини виступають за збільшення ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: громади можуть втратити мільйони разом з акцизом на тютюн
Проєкт “Децентралізація”: новоствореним райрадам Київщини бракує коштів на існування
Проєкт “Децентралізація”: громади просять уряд та Раду закріпити реформу на законодавчому рівні
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на дублювання повноважень та бідність
Проєкт “Децентралізація”: тергромади навчать, як правильно роздавати землю
Проєкт “Децентралізація”: із бюджетів громад вилучатимуть кошти на охорону культурної спадщини
Проєкт “Децентралізація”: громади масово розпродують комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на ProZorro
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини стурбовані вимогами закону щодо заснування ліцеїв
Проєкт “Децентралізація”: найуспішніші громади Київщини
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини хочуть зекономити на благоустрої за рахунок держсубвенції
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини шукають кошти на покращення послуг своїх КП
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини роздали кошти на інфраструктуру та ремонт доріг
Проєкт “Децентралізація”: тепломережі столичного регіону загрузли у боргах
Проєкт “Децентралізація”: тривають дискусії щодо права власності на майно тергромад
Фото: колаж KV
КиевVласть
Амбітність на фоні пролонгації злиденності є головними характеристиками урядового проєкту державного бюджету на 2022 рік та наступні 2023-2024 рр (законопроєкт №6000), який 15 вересня зареєстровано у Верховній Раді (ВР). Тепер слово за парламентом. Та чи буде монобільшість коригувати плани ними ж призначеного Кабміну Дениса Шмигаля?
Відповідно до закону “Про Регламент ВР”, нардепи і парламентські комітети мали до 1 жовтня сформувати свої пропозиції та направити їх до профільного бюджетного комітету для узагальнення та висновків. Не пізніше 20 жовтня ВР має розглянути проєкт держбюджету у першому читанні і прийняти його до 1 грудня поточного року.
Аналіз рішень комітетів ВР свідчить про дві головні речі:
Практично всі пропозиції від опозиційних депутатів “не враховані або відхилені”.
Пропозиції депутатів від “Слуг народу” зводяться до “політичних деталей”, тому комітети, де домінує монобільшість, одностайно голосують за підтримку урядового проєкту держбюджету-2022.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Найбільш характерним є рішення комітету ВР з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів (очолює Галина Третьякова, яку депутати вимагають відсторонити від пленарних засідань та головування в комітеті, – KV), в якому одночасно визнається антиконституційність урядового проєкту держбюджету в частині величин базових соціальних стандартів і в той же час – не пропонуються конкретні правки щодо розмірів прожиткового мінімуму, мінімальної зарплати, тарифного розряду Єдиної тарифної сітки з оплати праці працівників бюджетної сфери.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Так соціальним комітетом констатовано: “Запропонований до затвердження у 2022 році прожитковий мінімум на одну особу та для основних соціальних i демографічних гpyп населення, як i в попередні роки, є значно нижчим від фактичного прожиткового мінімуму, тобто реальної вартісної величини наборів продуктів харчування, непродовольчих товарів i послуг, що забезпечують нормальне функціонування організму людини, збереження її здоров’я, задовольняють основні соціальні i культурні потреби особистості”.
Тобто на сьогодні розмір прожиткового мінімуму, запропонований Урядом у проєкті Держбюджету на 2022 рік, менший від фактичного прожиткового мінімуму у 2-2,5 рази.
РІШЕННЯ КОМІТЕТУ ВР З ПИТАНЬ СОЦПОЛІТИКИ ТА ЗАХИСТУ ПРАВ ВЕТЕРАНІВ №89 ВІД 24.09.2021 ЩОДО ПРОЄКТУ ДЕРЖБЮДЖЕТУ-2022
Враховуючи показник індексу споживчих цін за січень-вересень цього року (7,5%) та величину його очікуваного показника за підсумками 2021 року 8,9% (за розрахунками Мінекономіки, грудень до грудня попереднього року), на початок 2022 року слід очікувати ще більшого розриву між розмірами затвердженого та фактичного прожиткового мінімуму.
Слід акцентувати, що, в порушення ст. 4 закону “Про прожитковий мінімум” не здійснено встановлення прожиткового мінімуму після проведення науково-громадської експертизи сформованих набору продуктів харчування, набору непродовольчих товарів і набору послуг.
Відповідно, прожитковий мінімум в розрахунку на місяць на одну особу, а також для осіб, які відносяться до основних соціальних і демографічних груп населення, поданий на затвердження ВР у розмірах, які не розраховані на підставі об’єктивних показників вартості наборів продуктів харчування, непродовольчих товарів та послуг і є такими, що не відповідають вимогам закону ‹Про прожитковий мінімум” (про що є численні рішення судів).
Характерно, що Кабінетом міністрів не виконано вимогу п. 2-1 першої частини ст. 38 Бюджетного кодексу, відповідно до якої разом з проєктом закону про держбюджет має подаватися, зокрема, обґрунтування розрахунку вартісної величини прожиткового мінімуму на відповідний бюджетний період у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для основних соціальних i демографічних груп населення.
Висновок: державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії є основою визначення розмірів основних державних соціальних гарантій (мінімальної заробітної плати, мінімальної пенсії, державної соціальної допомоги), тому вся соціальна частина проєкту Державного бюджету України на 2022 рік, як і в попередні роки, сформована на основі протиправного та нечинного розміру прожиткового мінімуму.
Таким чином, запропоновані Кабінетом міністрів розміри прожиткового мінімуму на 2022 рік нівелюють конституційні засади функціонування України як соціальної держави, у якій кожна людина має право на достатній життєвий рівень для себе i своєї сім’ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло (ст. 48 Конституції).
Для “порятунку” Кабміну Шмигаля у його антиконституційних діях та ж сама Галина Третьякова внесла до парламенту надзвичайно токсичний і відверто антисоціальний законопроєкт №3515 “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання питань формування прожиткового мінімуму та створення передумов для його підвищення”.
Беручи до уваги регламентні строки підготовки закону про держбюджет, монобільшість явно форсує просування цього законопроєкту – після його нещодавнього прийняття в першому читанні в специфічному турборежимі відбувається його підготовка до другого читання. Але на заваді цьому стала рекордна кількість постатейних пропозицій від народних депутатів — понад 3500.
Тому діяльність комітетської робочої групи відбувається у вже традиційно дивний спосіб — замість детального опрацювання офіційних пропозицій суб'єктів законодавчої ініціативи безкінечно обговорюються думки авторки законопроєкту Галини Третьякової. Таке стало можливим через те, що пані Третьякова “проштовхнула” себе у співголови робочої групи, попри явний конфлікт інтересів.
Поряд з цим моновлада, принаймні поки, ігнорує аргументи опозиційних депутатів щодо колосальних ресурсів, які повинні були б використанні як для забезпечення конституційних гарантій так і на розвиток легальної економіки.
Зокрема, про це йдеться у пропозиціях Юлії Тимошенко та Михайла Цимбалюка – у 2022 році втрати бюджетів і фондів загальнообов'язкового державного соціального страхування через тіньову економіку понад 700 млрд гривень.
Тому ці народні депутати вимагали повернути проєкт закону про держбюджет на доопрацювання Кабміну – для суттєвого перегляду дохідної частини проєкту та кардинального підвищення видаткової частини на збільшення соціальних гарантій та гарантій в оплаті праці. Але соціальний комітет Третьякової “не вважає це доцільним”.
ПОВНИЙ ТЕКСТ ПРОПОЗИЦІЇ ЮЛІЇ ТИМОШЕНКО ТА МИХАЙЛА ЦИМБАЛЮКА
Рівно так само соціальним комітетом, вірніше монобільшістю “Слуг” в ньому залишені без уваги детальні й обґрунтовані пропозиції нардепа Наталії Королевської. Вона зокрема пропонувала забезпечити дотримання Україною норм Міжнародної організації праці та директив Євросоюзу щодо розмірів мінімальної заробітної плати та базового тарифу Єдиної тарифної сітки з оплати праці працівників бюджетних галузей. Вона запропонувала:
встановити з 1 січня 2022 року мінімальну зарплату в розмірі 6900 гривень, а з 1 жовтня 2022 року – в розмірі 7700 гривень;
задля подолання “зрівнялівки” встановити розмір тарифу працівника першого розряду не менше за фактичний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи (в цінах серпня цього року це 5622 гривень, але урядовці запропонували з 1 січня 2022 року 2893 гривень, а з 1 жовтня 2022 року – 2982 гривень).
ПОВНИЙ ТЕКСТ ПРОПОЗИЦІЇ НАТАЛІЇ КОРОЛЕВСЬКОЇ
Схоже, що монобільшість в парламенті проголосує в законі про держбюджет-2022 рік за продовження “великого будівництва”, “великої реставрації” й “великих індустріальних парків” та віддасть на це левову частину “вільних державних коштів”. Разом з цим монодепутати проголосують за продовження політики “дешевої рабсили” – заради “заманювання” ілюзорних інвесторів.
Тож ми матимемо в країні найбідніших працівників в Європі, які просто вимушені будуть тікати в пошуках заробітку у ближні і дальні країни.
Ми матимемо неплатоспроможних не тільки пенсіонерів і безробітних, а й переважну частину працюючого населення, яке буде стояти з простягнутою рукою до держави в очікуванні житлових й інших субсидій. А головне — так і не відбуватиметься відновлення платоспроможному попиту на вітчизняні товари й послуги, що спонукатиме подальше згортання вітчизняного виробництва, скорочення робочих місць й зростання безробіття.
Як це вплине на протестні настрої суспільства? Як це вплине на тінізацію економіки й криміналізацію? Як це вплине на національну безпеку?
На ці нериторичні питання влада відповіді не дає.
Читайте: Прожитковий мінімум — стандарт чи діагноз?
Сергій Кондрюк, експерт з питань соціально-трудових відносинКиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:15:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0002
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 3
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:15:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri, articles.text AS text, users.avatar AS image, CONCAT(users.first_name, " ", users.last_name) as author_name, users.id as author_id, users.bio as bio
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
LEFT JOIN `users` ON `users`.`id` = `articles`.`user_id`
WHERE `articles`.`id` IN('145211', '145173', '144225')
ORDER BY `published` DESC
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:15:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.0755
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:15:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 120, 10
0.0013
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('116038', '115082', '114878', '114574', '114448', '114243', '113106', '113081', '112216', '112058')
0.0413
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:15:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)