З року в рік в Україні не просто статистично фіксується, а періодично, навіть високопосадовцями, визнається масове, грубе, злочинне і хронічне порушення конституційного права на вчасну оплату праці, на достатній рівень життя і здійснення замаху на життя як працівника, так і членів його сім'ї через відсутність засобів для існування.
Влада визнає, навіть видає укази та приймає рішення РНБО, але ніхто їх не виконує і зарплатні борги продовжують “душити” сотні тисяч працівників.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Коли зарплатні протести набувають національного масштабу чи міжнародного скандалу, влада робить “героїчний” крок – і якусь частину боргу повертає. Але робить це на фоні зростання нової зарплатної заборгованості.
На 1 березня 2021 року, за даними Держстату, в офіційному секторі економіки сума заборгованості з виплати зарплати становила 3 млрд 213 млн 9 тис. гривень, що складає 108,1% порівняно з 1 лютого 2021 року та 123,1% – в порівнянні з 1 січня цього року.
Зокрема зарплатні борги столичних роботодавців на 1 березня складають 437 мільйони 957 тис. гривень і становлять проти 1 лютого на 100,8%, проти 1 січня – аж 144,1%.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Наскільки достовірною є ця інформація – говорять дані Незалежної профспілки гірників України (НПГУ). В НПГУ стверджують, що березнева заборгованість гірникам державних шахт досягла 1,7 мільярди гривень. В той час, як за інформацією Держстату, всі підприємства добувної промисловість і розроблення кар’єрів мають зарплатних боргів лишень 0,5 мільярди гривень (хоча і констатують, що на підприємствах цього виду економічної діяльності за два попередніх місяці зарплатні борги зросли на 61%).
Водночас з зарплатною накопичується заборгованість із сплати єдиного соціального внеску (ЄСВ). Якщо на початок 2020 року заборгованість зі сплати ЄСВ становила 18,5 млрд гривень, то на 1 січня 2021 року ця заборгованість, за даними Державної податкової служби, зросла до 20,7 млрд гривень (в середньому ці борги збільшувалися щомісячно на 180 млн гривень).
Через невиплачену зарплату бюджет не отримує податок на доходи фізосіб (ПДФО) та військовий збір, а це на сьогодні принаймні 626 млн гривень.
Окрім того, штучно занижена зарплата в Україні (та ще й з такою затримкою виплат) є суттєвим чинником колосальних боргів за спожиті комунальні послуги, які в березні перевищили позначку у 81 млрд гривень.
Заборгована зарплата – це заморожена інвестиція, звуження платоспроможного споживчого попиту, а відтак – втрати виробників від нереалізованих на цю суму товарів і послуг. Що, в свою чергу, стає наслідком неотримання бюджетами податку на додану вартість (ПДВ), акцизу, податку з прибутку, які сплачуються кінцевим покупцем.
Саме проблеми з надходженнями до бюджетів, а лише потім виконання конституційної вимоги вчасної оплати праці, стали причиною “активізації” влади у пошуку рішень погашення зарплатних боргів.
Ось тут від Мінекономіки і пролунали обіцянки створити гарантійну установу з виплати заборгованої зарплати (джерелом наповнення якої мають стати внески роботодавців в розмірі 0,2-0,5% від фонду оплати праці). Однак розуміючи, що бізнес блокуватиме це рішення (йому успішно вдавалося це робити, принаймні, останні 20 років), від урядовців пролунала “паралельна” ідея “дозволити індивідуальні трудові страйки” працівників, яким затримують виплату заробленого. І перша, і друга ідеї є геть не новими.
Гарантійні установи з виплати заборгованої зарплати існують в багатьох країнах світу і, зокрема, в більшості країн ЄС. Що важливо – це не просто примха національного законодавства, а вимога Міжнародної організації праці, що викладена у 173-й Конвенції “Про захист вимог працівника у випадку неплатоспроможності роботодавця”, яка Україною ратифікована із заявою законом N2996-IV (2996-15) від 19.10.2005 року. З метою повноцінного використання цієї конвенції у Верховній Раді ще в квітні минулого року зареєстровано законопроект №3332 “Про внесення змін до Закону України "Про ратифікацію Конвенції Міжнародної організації праці № 173 1992 року про захист вимог працівників у випадку неплатоспроможності роботодавця", який пройшов всі попередні процедури, але так і не внесений на голосування.
Стосовно урядової “новели” – передбачити в Кодексі законів про працю (КЗпроП) “нове право” працівника не виконувати виробничі завдання роботодавця (не виходити на роботу) у разі затримки виплати зарплати понад 15 днів і фіксувати призупинення роботи, як простій з вини роботодавця з відповідною оплатою такого простою. Така норма давно існує в російському Трудовому кодексі, але наскільки вона “легітимна”?
По-перше, чому таке право наступає після затримки зарплати саме на 15 днів? Чи не є це прихованою формою “легалізації” права роботодавця регулярно затримувати виплату зарплат на 14 днів і примусом працівника в ці дні покірно працювати безкоштовно? Або чи не є це специфічною формою спонукання працівника взяти відповідальність на себе, якщо продовжуєш працювати після 15 днів затримки – тоді заборгована зарплата тобою “амністується” і всі біди, що можуть статися на виробництві чи в побуті через “пустий шлунок”, чи через неспроможність оплатити фінансові й комунальні зобов'язання, то вже лишень зона відповідальності працівника?
Власне ця “благая цель” є провокативною, бо вже існуючим обов'язком роботодавця за ст. 115 КЗпроП та ст. 24 закону “Про оплату праці” є виплата зарплати не пізніше 7-го числа місяця, що настає за місяцем нарахування. Більш того, відповідно абз. 3 ст. 113 КЗпроП, ст. 6 закону України “Про охорону праці”, працівник має право “відмовитися від дорученої роботи, якщо створилася виробнича ситуація, небезпечна для його життя чи здоров'я або для людей, які його оточують, або для виробничого середовища чи довкілля”. А голодний працівник і є тою небезпекою (загальмована реакція чи надмірне збудження, втрата свідомості тощо) для свого життя і оточуючих його людей. При цьому роботодавець має сплатити працівнику за такий вимушений простій середню заробітну плату.
Чи є інші варіанти розв'язання проблеми заборгованості із заробітних плат?
Суттєво мотивувати платити вчасно зарплату могло б прийняття законопроекту №2650 “Про внесення змін до Кодексу законів про працю України (щодо посилення захисту конституційного права на вчасну оплату праці)”. За цим проектом працівник, якому затримали зарплату, мав би отримати належну економічну компенсацію за кожен день такої затримки. Однак профільний комітет ВР фактично саботував розгляд парламентом цього законопроекту, який наразі знятий з розгляду, чи будь-яких альтернативних законопроектів, через що в порядку дня і поточної сесії ВР відсутні питання захисту конституційного права працівників на вчасну оплату праці.
Безперечно, мають бути посилені санкції до порушників конституційного права на вчасну оплату праці чи, принаймні, відновлена (актуалізована) їх вага та припинена практика “амністій” порушникам. Такі правки передбачені в законопроекті №4589 “Про внесення змін до статті 175 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за невиплату заробітної плати, стипендії, пенсії чи інших установлених законом виплат”. Наразі цей законопроект також поки не включено до порядку денної поточної сесії ВР.
Вкрай важливо не забувати, що “в парі” з зарплатними боргами йдуть борги із сплати ЄСВ. Саме через несплату роботодавцем ЄСВ страждають працівники, бо їм в цей період не оплачуються лікарняні, неналежно нараховуються пенсійні виплати тощо. Цю ситуацію суттєво ускладнюють пені і штрафи, що нараховуються боржникам із сплати ЄСВ, і нерідко ці фінансові санкції стають більшими, ніж борг зі сплати самого внеску.
Варіантом вирішення цієї майже патової ситуації могло стати прийняття законопроекту №2724 “Про внесення змін до розділу VIІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування" щодо реструктуризації заборгованості із сплати платежів з єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування”. Проте “монобільшість” парламенту не зважає на цю проблему і не включає цей законопроект до порядку денного пленарних засідань.
Виходить, що і “нова” влада подекуди говорить про ганебне явище зарплатних боргів і його неприпустимість, АЛЕ НІЧОГО КОНКРЕТНОГО НЕ РОБИТЬ для виконання свого конституційного обов'язку із забезпечення фундаментального права працівника вчасно отримувати зароблене.
Читайте: 2021 – рік стратегій чи стратегічний рік?
Сергій Кондрюк, експерт з питань соціально-трудових відносин
КиевVласть
Столиця України вже знаходиться в нових умовах епідеміологічних викликів. Система комунальних медичних закладів міста Києва витримала цю складну перевірку. Хочеться нагадати, які це випробування: введення безпрецедентного в обмеженнях карантину за останнє сторіччя; початок другого рівня медичної реформи (з трьох запланованих) з квітня 2020 року (введені нові правила фінансування галузі та перетворення міських лікарень в комунальні підприємства); проведений загальнодержавний локдаун; оперативно забезпечені галузеві потреби лікарень витратними матеріалами, засобами захисту, респіраторним обладнанням різних видів складності для боротьби з епідемією, перепрофілювані лікарні в опорні інфекційні стаціонари для надання допомоги хворим з вірусними пневмоніями; змінено філософію та підходи до госпіталізації хворих з невідкладними та плановими госпіталізаціями; організовано мережу лабораторних центрів для проведення тестів на ПЛР для киян (починали з одного лабораторного центру, а за рік створена ціла мережа), змінені радикально умови карантину в стаціонарах для безперервного функціонування системи; утриманий відтік медичних кадрів з галузі (що складало до 15% в різних стаціонарах міста), спричинений реформуванням галузі та епідемією; почато вакцинацію працівників медичних закладів міста Києва (місто виділило на придбання вакцин від COVID-19 140 млн гривень додатково).
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
З початку місяця ми відмічаємо, як протікає епідемічна ситуація, в зв’язку з масовою захворюваністю, та перехід в “червону зону” (це захворювання в регіонах, де реєструється більше 320 хворих на 100 тис. населення протягом 14 днів та завантаженість профільних ліжок понад 75%). Зараз це чотири області – Житомирська, Івано-Франківська, Закарпатська, Чернівецька. Київ подолав позначку червоної лінії останніми вихідними і зараз йде підготовка медичних закладів і інфраструктури міста до можливого переходу в більш жорсткі епідемічні обмеження з мобілізацією усієї медичної системи.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Потрібно зазначити, що вже рік медична інфраструктура міста Києва самотужки справляється з епідемією коронавірусної інфекції. Декларований єдиний медичний простір, як і раніше, існує лише в дискусіях. Відомчі, академічні, ДУСівські медичні заклади утримуються від розгортання кисневих ліжок та прийому хворих з міста, тож по суті, столиця маючи потужну медичну галузь різного підпорядкування, в критичний момент розраховує лише на свої медичні комунальні заклади. Відомчі лікарні забрали на лікування потік планових хворих з міста, тоді коли місто змушене було перепрофільовувати ліжковий фонд, лікарів і цілі лікарні в інфекційні стаціонари, та несе втрати за рахунок нових правил фінансування галузі. Такі дискримінаційні умови функціонування лікарень різного підпорядкування шкодять медицині міста Києва та галузі в цілому в умовах епідемії, коли необхідна мобілізація усіх засобів і ресурсів.
Що доцільно провести:
Перевірку Держспоживслужбою міських лікарень усіх видів підпорядкування на наявність ліжок з підведеним киснем для можливої госпіталізації хворих з вірусними пневмоніями.
Провести навчання лікарів щодо проведення лікування хворих з вірусними пневмоніями та позитивним ПЛР-тестом COVID 19 в лікарнях, що є резервним фондом.
Збільшити ліжковий фонд з кисневою підтримкою у відповідності до прогнозу збільшення кількості захворілих на найближчі 14 днів.
Переглянути та інтенсифікувати план проведення вакцинування вразливих верств населення.
Віктор Яцик, нейрохірург, фахівець з управління охороною здоров'я, радник Київського міського голови
КиевVласть
У Верховній Раді визнали недосконалим законопроєкт про утворення міських агломерацій. На початку березня в столичному регіоні продовжили його обговорення, намагаючись уявити, якою буде взаємодія в агломерації міст. Для Київщини ця тема не нова і досить скандальна. Вже не одне місто-супутник столиці відмовилося від вступу в агломерацію, побоюючись поглинання та масових забудов. Яким сьогодні бачать об’єднання зі столицею на Київщині, та чого очікують від законопроєкту громади – у матеріалі KV.
Як стало відомо KV, 3 березня на засіданні комітету з питань організації держвлади депутати ВРУ прийняли рішення повернути на доопрацювання проєкт Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення правових підстав для утворення агломерації як однієї з форм співробітництва територіальних громад (реєстр. № 2637 від 19.12.2019 року, повторний розгляд). "За" проголосувало 18 депутатів із необхідних 14 голосів. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Відповідний законопроєкт розглядався радою ще рік тому і за словами голови підкомітету з питань адміністративно-територіального устрою Віталія Безгіна, за цей час “профільний комітет змушений був визнати певну недосконалість проєкту”.
Так, під час чергового обговорення з представниками де-факто існуючої агломерації вони дійшли висновку: така інституція потрібна, як і її законодавче забезпечення, і не лише Києву та її супутникам, а й решті країни в цілому. Втім – законопроєкт потребує доопрацювання.
"Той законопроєкт, щоб був зареєстрований і рекомендований для голосування за основу в першому читанні, на превеликий жаль, не відповідає очікуванням керівників та мешканців громад, не вирішує той обсяг проблем, який би мав вирішувати [...] Пропоную повернутися до повторного розгляду висновку комітету від 15 січня 2020 року і після цього рекомендувати Верховній Раді, спираючись на регламент, за підсумками розгляду в першому читанні, відправити його на доопрацювання суб'єкту законодавчої ініціативи. Щоб ми мали змогу разом з профільними асоціаціями, представниками громад напрацювати більш якісний законопроєкт", – говорить Безгін.
Дану пропозицію також підтримав і член комітету ВРУ, голова політичної партії "Слуга Народу" Олександр Корнієнко, наголосивши, що після проведення чергового етапу адмінтерреформи та децентралізації постало питання і про агломерацію, та минулорічний закон не відповідає сьогоднішнім запитам.
Відео: розгляд комітетом проєкту Закону № 2637 щодо утворення агломерації
Круглий стіл
Цьому рішенню передувало проведення 26 лютого у Бучі круглого столу "Утворення Київської агломерації як перспектива розвитку столичного регіону" за підтримки Ради Європи. На заході намагалися розібратися: що з буде із агломерацією на законодавчому рівні і чи потрібна вона зрештою по завершенню реформи децентралізації, чи, можливо, варто зупинитися на муніципальному співробітництві.
Обговорення вирішили розпочати саме із пристоличного регіону, адже тут вже діє відповідна Київська асоціація. До заходу долучилися представники від 30 громад Київщини разом з якими і обговорили законодавче підґрунтя для впровадження агломерації, її функціонування та перспективи розвитку.
Відео: круглий стіл "Утворення Київської агломерації як перспектива розвитку столичного регіону"
Депутатка Ольга Василевська-Смаглюк після засідання опублікувала допис на своїй сторінці в Facebook, зауваживши, що "створення міської агломерації на території Київщини призведе до консолідації сил, та покращення соціально-економічних відносин між громадами".
Позиція Київщини
Як раніше писала KV, на попередніх етапах обговорення, громади Київщини скептично ставилися до утворення агломерації. Тоді ж експерти наголошували, що основною проблемою запуску агломерації є відсутність необхідного закону про міські агломерації.
Так, на думку голови Бучанської міської громади Анатолія Федорука, після завершення реформи територіального устрою, подальша співпраця неможлива без напрацювання нової законодавчої бази.
"[...] Нам потрібен новий, якісний закон про агломерацію. Це не має бути якась чергова модель співпраці субрегіонального рівня, а повноцінна узгоджена взаємодія між органами місцевого самоврядування громад пристоличного регіону й Києва. Закон також дозволить уникнути зайвої політизації процесу співпраці між муніципалітетами і столицею. Окрім того, діюча законодавча база не дає можливості Київській обласній державній адміністрації входити в міжмуніципальне співробітництво, і це теж треба виправляти. Саме тому не Київ, а ми як міські голови Київщини зініціювали створення асоціації "Київська агломерація", аби вивчити наявні проблеми, узагальнити практичний досвід і вийти до уряду та Верховної Ради України з якісним продуктом – законопроєктом, що дійсно задовольнить усі сторони процесу", – написав очільник громади на своїй сторінці в Facebook.
Тож KV вирішила поцікавитись в учасників заходу, чи змінилася загалом точка зору Київщини щодо утворення агломерації після озвучених позицій за круглим столом.
Голова Фастівської міської громади Михайло Нетяжук:
Агломерація однозначно потрібна. Уже історично склалося, що населені пункти навколо Києва однаково тяжіють певними питаннями до столиці. І, звісно, є ряд питань, які потребують спільного вирішення. Однак, і я про це зауважив під час круглого столу, людям необхідне одне, щоб вони відчували покращення якості свого життя. Щоб реалізовувалися конкретні проєкти, які спрямовані на те, щоб і мешканцям Києва і мешканцям навколишніх населених пунктів жилося комфортно. Від цієї співпраці мають виграти усі. Нині триває пошук таких проєктів. Ми піднімали питання транспортного сполучення, зокрема, приміських електропотягів. Київ на в’їздах-виїздах закоркований і бажано транспортні потоки оптимізувати, збільшивши поїздки до Києва залізничним транспортом.
У першу чергу стоїть питання фінансування і пошуки цих джерел. Звучала пропозиція, щоб на державному рівні частина ПДФО, яка надходить до держбюджету, спрямовувалась суто на проєкти в рамках агломерації. Громади готові до співпраці. Якщо не буде фінансових ресурсів, які б закони не приймались, громадяни не відчуватимуть ефекту від такої співпраці. Профільний комітет ВРУ розуміє важливість цих процесів, тим паче що вони підтримуються радою Європи в Україні. Законопроєкт недоопрацьований і тут не стоїть питання захисних механізмів, а саме конкретних механізмів співпраці.
Керівник Офісу реформ в Київській області, депутат Київської облради Володимир Удовиченко:
Перший проєкт закону приймався лише на принципі адміністрування і суспільство не погоджувалося віддавати таким чином свої території. Минулий законопроєкт стимулював створення асоціації агломерації Києва, до якої увійшли 15 навколишніх суб’єктів. У 2013 році був прийнятий закон про співробітництво тергромад і було запропоновано, щоб новий проєкт про агломерацію був заснований саме на принципі співробітництва. Це – основа цієї угоди. Перемовини мають відбуватися на рівних. Обговорення за круглим столом проходило навколо необхідних законодавчих змін, які б стосувалися не лише Києва, а й усіх навколишніх територій. Чи в агломерацію увійдуть міста із 100 тис. населенням чи понад 200 тис. На мою думку, можно розпочати і з двухсот, а далі вносити відповідні зміни. Під час обговорення пролунала низка пропозицій, які необхідно ще обговорити. Наголошували на важливості співпраці, адже у більшості територій ще навіть межі незатверджені. Ключовим у цьому питанні є завершення будівництва кільцевої дороги. У своєму виступі я наголошував на важливості фінансового ресурсу. Адже від’їзжаєш 30 км від Києва – і це сором, а це пристоличний регіон. Депутати звертали увагу на хаотичну забудову, відсутність доступної соціальної інфраструктури, транспортного сполучення. І всі ці проблеми мають вирішуватися у рамках агломерації – об’єднання зусиль та ресурсів. Тут, можливо, необхідно передбачити грошові преференції. У першу чергу, необхідно визначити й адмінцентр столичного регіону, і, на мою думку, це – Київ. Якщо це будуть, як лунали пропозиції, Бровари, Ірпінь, Біла Церква, Бориспіль, Буча, – це означатиме новий процес перерозподілу області, логістики і втрати статусу регіону. Уже в середині березня планується проведення чергового круглого столу на Київщині, аби розпочати обговорення пропозицій і передати їх якнайшвидше до комітету ВРУ для врахування у законопроєкті.
До витоків
Уперше про Київську агломерацію ("Великий Києв") заговорили ще в 1994 році, про що нагадав в 2013 році на своїй сторінці в Facebook ексмер Києва, екскерівник КМДА Леонід Косаківський.
Набагато пізніше, 21 грудня 2017 року, Київрада прийняла рішення щодо створення місцевої асоціації "Київська агломерація", проєкт якого розробили на той час депутати від фракції "Самопоміч" Сергій Гусовський і Олег Макаров. Цим рішенням КМДА було доручено організувати і провести консультації з міськими, сільськими, селищними головами та секретарями місцевих рад прилеглих до Києва населених пунктів щодо питання створення асоціації, яка мала об'єднати сили для вирішення проблем столиці та пристоличного регіону. Контроль за виконанням рішення поклали на мера Києва Віталія Кличко.Читайте: Киев и Киевская область активно занялись взаимопоглощением
Увійти до складу агломерації пропонували Києву, 10 містам (Бориспіль, Боярка, Бровари, Буча, Васильків, Вишгород, Вишневе, Ірпінь, Обухів, Українка), восьми селищам (Ворзель, Глеваха, Гостомель, Калинівка (Броварський район), Калинівка (Васильківський район), Коцюбинське, Козин, Чабани) та понад 50 селам області. Та реалізація проєкту забуксувала – і на рівні населених пунктів, і на рівні Київської облради.
Після цього, в 2017 році, чиновники і депутати Києва і Київщини кілька разів збиралися за круглим столом. Але реалізація проєкту забуксувала – і на рівні населених пунктів, і на рівні Київської облради. Джерело KV в КМДА тоді у 2018 році повідомляло, що напередодні президентської кампанії у великих гравців в області розгіралися амбіції – і було вирішено не підтримувати ініціативу по створенню Київської агломерації до закінчення виборів президента.
Читайте: Непоглотимые: 4 села и город Вишневое отказались войти в Киевскую агломерацию
І вже у 2018 році Київоблрада офіційно заявила, що не бачить необхідності в створенні агломерації. Категорично відмовлялися увійти до складу асоціації і п'ять населених пунктів Київщини. Це: села Підгірці, Погреби, Вишеньки, Калинівка (Броварський район) та місто Вишневе. Основними причинами відмови населені пункти називали відсутність необхідної законодавчої бази, реформу децентралізації, страх поглинання столицею та і взагалі не бачили у цьому потреби.
Читайте: Мутный союз. Территории Киевщины усомнились в необходимости сотрудничать со столицей
Наприкінці 2018 року стало відомо, що через брак грошей і законодавчої невизначеності проєкт по створенню Київської агломерації КМДА вирішила перенести на 2019 рік.
3 грудня 2018 року відбулося перше засідання нової робочої групи з питань створення Київської агломерації під керівництвом тоді першого заступника голови КМДА Миколи Поворозника. Згідно представленого звіту, на той час обговорити агломерацію погоджувалися лише Бровари, Васильків, Ворзель, Бориспіль, Обухів, а також Нові Петрівці та Ходосівка. І ті сумнівалися, що приймуть позитивне рішення. Загалом регіон вимагав більше часу для вивчення питання. Сам мер столиці вже планував розглянути Паризьку модель агломерації "Великий Київ". Хоча і сама ініціатива створення "Київської агломерації" підтримувалася далеко не всіма фракціями столичної міськради.
Читайте: Киев отложил операцию “Агломерация” на 2019 год
Весною 2019 року київська влада затвердила план перспективного розвитку столиці на найближчі роки, яким також передбачався розвиток Київської агломерації. Уже влітку у столиці заговрили про те, що для створення повноцінної Київської агломерації слід на законодавчому рівні вирішити питання подвійного статусу столиці і розглянути її межі в Київської області.
Читайте: Европейцы подтвердили сложность создания Киевской агломерации
У жовтні Віталій Кличко і лідери 19 громад, прилеглих до Києва, створили асоціацію "Київська агломерація" та затвердили її статут. Нагадаємо, що робота над її створенням тягнулася два роки.
Прийняти ж відповідний закон Верховна Рада планувала у 2020 році. На засіданні Комітету Верховної Ради з питань організації державної влади 15 січня 2020 року було рекомендовано прийняти проєкт закону №2637 в першому читанні за основу. Тоді ж говорили, що агломерації зможуть створювати суміжні населені пункти і громади, в яких проживає понад 200 тис. осіб, щоб вирішувати спільні завдання з водопостачання, утилізації сміття, організації кладовищ та ін. Керувати агломерацією мала відповідна рада і голова. При цьому, вплив Кабміну на створення агломерацій обіцяли настільки ж вагомим, як і на створення об'єднаних громад.
Читайте: Вновь агломерация: не менее 200 тысяч граждан и под контролем Кабмина
І якщо у 2020 році закон про агломерації з рештою прийнятий так і не був, то питання розширення меж Києва, столична влада не полишала.
Читайте: Вышли за берега: Киев положил глаз на тысячи гектаров областной земли
Хоча, якщо повернутися до славнозвісної Паризької моделі агломерації, на яку вирішила опиратися столична влада, то місто юридично не розширювало своїх кордонів, але генплани забудов передбачали спільне використання приміської зони.
Нагадаємо, у 2019 році Київ мав намір збільшити свої межі майже на 3 тис. га за рахунок Броварського, Бориспільського, Обухівського, Києво-Святошинського районів, міста Вишгород та Ірпінського регіону. Натомість столиця готова була віддати області всього 55 га.
Читайте: Область отказала Кличко в согласовании новых границ Киева
Наприкінці січня цього року проєкт зміни меж Києва за рахунок земель Київської області, прийнятий у 2019 році, почали обговорювати знову. Столиця звернулась до міста Вишгород із пропозицією провести громадські слухання щодо обміну: пропонуючи 40 гектарів землі, Київ хоче забрати більше тисячі. Бажана для столиці територія – острів Великий.
Читайте: Таємничий острів: Київ знову намагається розширити кордони за рахунок земель Вишгороду
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Проєкт “Децентралізація”: голови громад мають право накладати вето лише на прийняті рішення ради
Проєкт “Децентралізація”: ліквідації Баришівського району заважають комунальні борги
Проєкт “Децентралізація”: Миронівську райраду ліквідують із боргами по зарплаті
Фото: колаж KVКиевVласть
Досить дивним є те, що двічі проваливший в парламенті захист урядової програми дій, Денис Шмигаль взявся за формування Національної економічної стратегії (аж) до 2030 року. Виходить, напівлегітимний (безпрограмний) теперішній склад Кабміну проєктує майбутнє країни майже на десять років? І не тільки проєктує.
Якось не зовсім поміченою пройшла презентація теперішнього прем'єра результатів “аудиту держави”, а там було над чим поміркувати.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Представляючи результати аудиту, прем'єр-міністр Денис Шмигаль зазначив, що нереалізований потенціал нашої країни становить 1 трлн доларів. Зокрема, Шмигаль оцінив нереалізований потенціал лише української землі в 85 млрд доларів, надр – в 409 млрд доларів, води – в 12 млрд доларів, а лісів – в 40 млрд доларів. Нереалізований потенціал географічного розташування України прем'єр визначив у 407 млрд доларів.
Згідно з аудитом, у нашій країні неофіційно працевлаштовано 3,3 млн осіб, а це сотні мільярдів гривень втрати бюджетів всіх рівнів від недоотриманого податку з доходів фізосіб (ПДФО), єдиного соціального внеску (ЄСВ), податку на прибуток тощо. І при всьому цьому Україна програє у продуктивності праці – показник валової доданої вартості на одного працівника в 5,5 разу нижчий, ніж у Центральній Європі.
Оцінивши наявні “статки” країни й нереалізований потенціал уряд взявся за тотальний розпродаж.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
З одного боку, під час пандемії урядовці наполегливо лобіюють “велику приватизацію” – з молотка планують пустити навіть стратегічні об'єкти, незважаючи на абсолютно неприйнятний час для цього. Мабуть для розширення сфери турбо-приватизації й прискорення розпродажу дуже активно поширюється інформація щодо майже банкрутства державної “Укрзалізниц”і, державних атомних станцій, державних вокзалів і аеропортів. Як приклад, теперішні державні керманичі вже почали продавати державні в'язниці.
Поряд з цим Державна служба геології і надр (Держгеонадр) України вже очікує близько 10 млрд доларів “інвестицій” у розробку ділянок з покладами критичних і стратегічних корисних копалин. Зокрема: літію, титану, урану, нікелю, кобальту, ніобію та інших. Держгеонадр має намір залучати “інвесторів” до розробки зазначених видів корисних копалин шляхом виставляння об'єктів на аукціони.
Також виставлятимуть на аукціони об'єкти рідкоземельних і рідкісних металів – тантал, ніобій, берилій, цирконій, скандій.
На черзі в Держгеонадр золоторудні лоти – обліковано сім родовищ, на п'ять видано спеціальні дозволи. Одну ділянку продано на торгах у грудні 2020 року, ще три ділянки планується виставити на аукціон.
При такій бурхливій “торгівлі” парадоксальним є “вялотекущая” робота влади над розроблення перспективних ПРОЄКТІВ планів та стратегій.
Окрім вище згаданої роботи над формуванням Національної економічної стратегії до 2030 року, владні структури “плідно працюють” зокрема ще над такими проектами як:
• Стратегія людського розвитку;
• Стратегія воєнної безпеки України;
• Стратегія громадської безпеки та цивільного захисту України;
• Стратегія розвитку оборонно-промислового комплексу України;
• Стратегія економічної безпеки;
• Стратегія енергетичної безпеки;
• Стратегія екологічної безпеки та адаптації до зміни клімату;
• Стратегія біобезпеки та біологічного захисту;
• Стратегія інформаційної безпеки;
• Стратегія кібербезпеки України;
• Стратегія зовнішньополітичної діяльності;
• Стратегія забезпечення державної безпеки;
• Стратегія інтегрованого управління кордонами;
• Стратегія продовольчої безпеки;
Підготовка цих стратегій передбачена указом президента Володимира Зеленського №392/2020 “Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 вересня 2020 року “Про Стратегію національної безпеки України”.
До цього слід додати, що віцеспікерка парламенту Олена Кондратюк вимагає терміново затвердити нову стратегію боротьби з бідністю в Україні до 2030 року. Заступниця голови ВР констатувала, що в Україні зростає бідність, а коронакриза лише погіршила становище людей. Так, за даними міжнародних інституцій, у 2020 році рівень бідності в Україні зріс до 50%, а за межею бідності живе близько 19 млн українців.
“Тому Верховна Рада має ставити перед Кабміном завдання терміново затвердити нову стратегію боротьби з бідністю в Україні до 2030 року. Подолання бідності – завдання №1 Цілей сталого розвитку ООН. До 2030 року наша держава має в чотири рази скоротити рівень бідності, зокрема, шляхом ліквідації її крайніх форм”, – підкреслила Олена Кондратюк.
Ось і виходить, що проєкти стратегій розвитку держави в стадії лишень розроблень, а ресурси такого розвитку в турбо-режимі розпродаються.
Логічним і гострим постає питання: чи не є хаос (відсутність легітимних урядових і загальнонаціональних програм) в державному стратегічному плануванні насправді спланованим і зкоординованим конкретними особами для вузько корисних цілей, які не мають нічого спільного з інтересами країни?
Читайте: Здамо пляшки й вдосталь купимо хліба
Сергій Кондрюк, експерт з питань соціально-трудових відносинКиевVласть
Не встиг дійти кінця перший етап децентралізації, як на Київщині почали ламатися списи навколо освітянської реформи і передачі майна громадам. Останній гучний скандал розгорівся у Студениківській ОТГ. Місцеві депутати стверджують, буцімто голова ветувала рішення ради щодо реорганізації школи, яка опинилася під загрозою закриття. У яких випадках очільник громади може скористатися правом вето та яке майбутнє чекає на маленькі школи в столичному регіоні, – дізнавалася KV.
4 лютого відбулася шоста сесія ради Студениківської тергромади. У порядку денному – голосування за проєкт рішення щодо реорганізації місцевої школи – в Сосновій. Ступінь закладу пропонувалося понизити та приєднати його до Студениківської опорної школи.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Голосування депутати провалили. Зрештою, громаду неабияк розбурхала інформація про те, що голова громади Марія Лях наклала вето на дане рішення і новий розгляд відбудеться на наступному засіданні.
Як вдалося дізнатися KV, у селі Соснова відбулися вже вкотре громадські обговорення, де жителі виступили категорично проти пониження статусу Соснівської школи. Нині ж у цій школі навчається найменша кількість дітей з усіх закладів громади. Тож на сесії ради наголосили: якщо реорганізація не відбудеться, то це призведе не лише до закриття школи, а й втрати Студениківською статусу опорного закладу. А отже – й освітньої субвенції у розмірі 5 млн гривень.
Бурхливе обговорення відбулося і в соцмережах. Головне питання – чи правомірні дії голови громади у цій складній та неординарній ситуації.
Як зауважила депутат громади та голова комісії з питань освіти, культури, спорту, регламенту та етики Тетяна Турченкова, неординарність ситуації саме в тому, що якби рішення було прийняте, то голова громади могла б накласти вето. Проте – рішення не прийняте. Не розуміє громада, що в результаті буде із опорними школами в сільських громадах у рамках освітньої реформи і чи потрібна ця реорганізація загалом.
""Деякі школи одержуватимуть статус ліцеїв, обласні ради будуть виступати їх засновниками і балансоутримувачами. Та чи є гарантії одержати такий статус і школі в Студениках? Згідно закону, статус опорних мають школи, де навчається щонайменше 200 учнів, така школа має мати у своєму складі філію, або, як мінімум, до неї мають підвозити учнів із трьох сіл", – розповіла Турченкова.
За словами депутатки, ідея влади у тому, щоб Соснівську школу все ж зробити філією, аби школа у Студениках не втратила статус опорної. Проте населення категорично проти, аби їхня школа втратила статус юрособи.
"Можливо, простіше зробити підвіз учнів до Студеників і рік зачекати, зрозуміти як розвиватиметься реформа надалі. Адже є ж причина, чому батьки не хочуть віддавати дітей на навчання до Студеників. Із села Переяславського 11 старшокласників їздять до сусідньої Березанської міської громади, яка забезпечила їм підвіз. У Семенівці повноцінна 11-річка і в 10-11 класах навчається понад 5 учнів, у Пристромах також вистачає учнів, як і в Сосновій. За законом же, якщо менше п’яти учнів, класи об'єднують. Питання реорганізації розглядатимуть знову і, на жаль, сьогодні більшість депутатів підтримують будь-яке рішення голови. А отже, можуть виникнути і порушення законодавства, і ще більший скандал. Наступного року постане аналогічне питання вже по решті шкіл громади. Так, базову освіту діти зможуть одержати в Студениках, та наскільки ця освіта буде якісною? Необхідно зробити аналіз всіх навчальних закладів. Ми запросимо експертів з області, які б роз’яснили чи дійсно є підстави для пониження статусу школи", – резюмувала вона.
Позиція громади
За словами голови Студениківської ОТГ Марії Лях, питання реорганізації Соснівської школи депутатами та комісією з питань освіти було вивчено не до кінця. І через це не вистачило одного голосу для підтвердження даного рішення. Голоси ж депутатів розділилися так: "за" проголосувало 10 депутатів, "проти" – чотири та шість "утрималися".
"У цій школі І-ІІІ ступенів – дитячий садок навчається 46 діток і 32 дітей – із Ташанської громади. Ташанська громада планує забрати своїх дітей. І наша громада, щоб опорна школа продовжувала існувати повноцінно, зберегла державне фінансування та зміцнила матеріальне забезпечення, планує з 1 вересня пониження ступеня і утворення філії Соснівської школи при опорному закладі. І це, на мою думку, єдиний вихід, аби зберегти загалом школу і дитсадок у селі Соснова. Депутати приймали рішення спираючись на громадські слухання. Проте на будь-яких таких громадських слуханнях ми не отримаємо позитиву, а лише спротив. Адже населення вірить: немає школи – немає села. Жителі виступають односторонньо і не хочуть чути про якість освіти. Тому і було мною винесено питання на повторне голосування, аби довивчити його до наступної чергової сесії. Сьогодні – це проблема всієї української освіти. Треба навпаки зміцнювати опорні заклади в сільській місцевості з метою, щоб дати можливість сільським учням одержати повну середню освіту", – говорить очільниця громади.
Ексдепутат Переяслав-Хмельницької районної ради Юрій Бобровнік написав у Facebook, що школа у Сосновій не єдина, яка стане філією у колишньому Переяслав-Хмельницькому районі у рамках освітньої реформи. Тут школи з найменшою кількістю учнів також планують зробити філіями вже з 1 вересня. Найбільш чисельна, Циблівська, стане опорним закладом.
Думка експерта
Аби розібратися, в яких випадках все ж таки очільники громад можуть накладати вето, яка ця процедура і як депутати можуть його подолати, KV звернулася за роз’ясненнями до фахівців.
Правозахисник, депутат КОР Олександр Колодій (ВО “Батьківщина”):
Згідно із законом, право вето у голови виникає у разі підтримання депутатами рішення більшістю. І лише тоді рада має право на наступній сесії розглянути це питання повторно, подолавши це вето, а якщо ні, – тоді це рішення вважається просто неприйнятим. А якщо рішення не прийнято, то не існує і об’єкта на що це вето можна накласти. Фактично, це був проєкт, який депутати не підтримали. Тому дана ситуація – це абсурд. Можливо, хтось путається в законодавчій термінології чи надає некоректну інформацію. Єдине, що може бути, то це винесення питання на наступну сесію з голоса або на повторний розгляд. Що, ймовірно, і мало місце бути.
Адвокат, керівник юридичного відділу Київської обласної організації політичної партії "За майбутнє" Любов Гребелюк:
Закон дозволяє зупиняти лише прийняті рішення. З моменту, коли таке рішення приймається сільською, селищною та міською радами, голова може зупинити його упродовж п’ятиденного строку. Потім можливий повторний розгляд відповідного рішення, але вже із обґрунтованими зауваженнями голови. Рада може врахувати їх і прийняти більшістю вже нове рішення. Якщо ж рада не хоче приймати зауваження, то вона має подолати це так зване "вето". Для цього рада повинна набрати дві третіх голосів від загального складу. Обмежень, стосовно яких саме рішень очільник ради може зупиняти чи обмежувати дію рішення, немає. Якщо, на думку голови рішення не відповідає вимогам закону, чи, можливо, порушені процедурні питання, то він дійсно може зупинити його дію. Тобто зупиняється прийняте рішення, коли воно стає нормативно-правовим документом або актом індивідуальної дії. Якщо ж рада лише планує приймати і воно не виноситься в сесійну залу, його не ставлять на голосування, то це інша процедура. Існує загальна норма в законі щодо процедури накладання "вето" і кожна рада може для себе індивідуально, не відхиляючись від закону, визначити її в Регламенті.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Фото: колаж KV
КиевVласть
У цьому році участники АТО Київщини та їхні сім’ї, а також родини учасників Революції Гідності можуть отримати сумарно майже 66 млн гривень фінансової допомоги. У проєкті відповідної цільової програми, прийнятої Київською обласною радою (КОР), значиться і сума витрат на наступний рік – майже 79 млн гривень. Передбачені документом і декілька нововведень щодо порядку отримання грошових виплат.
Як стало відомо KV, відповідний проєкт “Київської обласної цільової програми соціальної підтримки в Київській області учасників антитерористичної операції (АТО), операції Об’єднаних сил (ООС) та членів їх сімей, членів сімей загиблих (померлих) учасників антитерористичної операції, операції Об’єднаних сил, а також родин Героїв Небесної Сотні та учасників Революції Гідності на 2021-2022 роки” Київська обласна рада (КОР) затвердила 24 грудня 2020 року.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Проєкт представлено відповідним розпорядженням Київської ОДА від 9 грудня 2020 року № 709.
Зазначається, що відповідно до Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги, у Київській області сьогодні перебуває на обліку 18 770 учасників АТО/ООС; 1 816 осіб, які належать до осіб з інвалідністю І-ІІІ груп внаслідок війни відповідно до статті 7 Закону України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту”, 761 – члени сімей загиблих (померлих) учасників АТО/ООС.
Порівняно з даними попередньої цільової програми (2018-2020) кількість людей, що отримують матпідтримку, зросла. Станом на 1 січня 2020 року нараховувалось 14 823 учасників АТО/ООС; 753 особи з інвалідністю, 535 членів сімей загиблих (померлих) учасників АТО/ООС.
До цієї програми, зокрема, згідно пропозицій громадських організацій учасників антитерористичної операції та Героїв Небесної Сотні включено також обсяг фінансування на виплату відшкодування витрат на дороговартісне лікування та придбання дороговартісних лікарських препаратів.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Яких виплат чекати АТОвцям
На підтримку зазначених у Програмі учасників бойових дій на сході та їхніх сімей у 2021-2022 роках планують виділити 144 млн 817 тис. 165 гривень винятково з обласного бюджету. З них на 2021 та 2022 роки суми видатків дорівнюватимуть 65 млн 895 тис. 660 гривень та 78 млн 921 тис. 505 гривень відповідно.
Усі одноразові виплати у 2021 році сумарно обійдуться бюджету області у 41,2 млн гривень.
Програмою передбачено, що щомісячну адресну грошову допомогу отримують лише діти – повні та неповні сироти. Їм виплачуватимуть відповідно 6810 гривень, якщо йдеться про сиріт, позбавлених батьківського піклування, де один з батьків загинув у АТО/ООС та 4540 гривень, якщо в АТО загинув один з батьків. Таких відповідно 10 та 221 дитина.
Виплата щорічної одноразової грошової допомоги у 2021 році у розмірі 34 050 гривень на сім’ю передбачена для 329 сімей осіб, які загинули (померли) під час участі в АТО/ООС, смерть яких пов’язана із захистом Батьківщини.
Що ж до усіх інших категорій категорій військовослужбовців, що брали участь в АТО/ООС, та їх сімей та родичів, їм усім надається одноразова грошова допомога. До таких категорій у цьому році належать по-перше, сім’ї учасників АТО/ООС, які самостійно займаються вихованням дітей, мають на утриманні дитину з інвалідністю; багатодітні сім’ї учасників АТО; тяжко хворі члени сім’ї без встановленої інвалідності; заявники, яким встановлена інвалідність внаслідок загального захворювання; заявники, житло яких зруйновано внаслідок пожежі та які не мають здатності чи можливості самостійно піклуватися про особисте (сімейне) життя. 850 таких сімей отримають по 18 160 гривень.
Також це – учасники АТО/ООС, які належать до осіб з інвалідністю І-ІІІ груп внаслідок війни (І група – 45 400 грн, ІІ група – 34 050 грн, ІІІ група – 22 700 грн). Учасники бойових дій, які отримали поранення в зоні проведення АТО, що призвело до часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності – 18 160 грн. Сім’ї учасників АТО, які загинули – таких сімей 20, вони одноразово отримають по 158,9 тис. грн/сім’ю. А ще – учасники Революції Гідності, які отримали ушкодження (легкі – 22 700 грн; середні – 34 050 грн; тяжкі – 5 осіб, 45 400 грн).
Стосовно загиблих та постраждалих внаслідок Революції Гідності, 9 сім’ям та 6 дітям Героїв Небесної Сотні виплачуватимуть відповідно щорічну та щомісячну одноразову грошову допомогу у розмірах 34 050 та 4540 гривень на особу.
Головна новація цієї програми, як зазначено вище – відшкодування витрат на дороговартісне лікування та придбання дороговартісних медикаментів для АТОвців, розмір якого – 350 тис. гривень. Такої суми потребує 5 осіб.
Порядок проведення виплат
В адміністрації також затвердили зміни до існуючого “Порядку використання коштів обласного бюджету для надання адресної матеріальної допомоги…” розпорядженням від 3 листопада 2020 року № 612.
По-перше, пакет документів для отримання допомоги розширився для усіх категорій. Це довідка органу соціального захисту (райдержадміністрації або виконкому відповідної ради) за місцем проживання заявника щодо того, чи отримував він матеріальну допомогу з місцевого бюджету; та якщо заявник відноситься до внутрішньо переміщених осіб – копія довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.
По-друге, з’явилося декілька важливих новелл. У першу чергу, у новій редакції документу з’явилася сама згадка внутрішньо переміщених осіб: матеріальна допомога за цим Порядком надається таким особам за фактичним місцем проживання, а не за пропискою у Київській області. Заявники усіх категорій також отримають змогу долучати до звернення до органів соціального захисту населення свого законного представника.
Крім того, до Порядку вписали пункти стосовно того, які документи потрібні заявнику для відшкодування витрат на дороговартісне лікування та придбання дороговартісних медикаментів, у тому числі таких, які не входять до Національного переліку. Повний перелік виглядає наступним чином:
Підводні камені
На перший погляд при порівнянні даних реєстру та даних у програмі видно – допомогу отримають не всі, але “за бортом” лишиться порівняно мало учасників АТО та їхніх сімей чи дітей. Наприклад, з облікованих 1816 учасників АТО, що отримали інвалідність І-ІІІ груп внаслідок бойових дій на сході, допомогу отримає 1418 людини.
Голова департаменту соціального захисту КОДА Ігор Мещан пояснює: орієнтуються тут, у першу чергу, на існуючі заяви, та на ще деякі умови.
“Проблем з отриманням допомоги членами сімей загиблих та особами з інвалідністю немає: всі до одного отримають її, якщо подадуть відповідну заяву. Програмою передбачені додаткові соціальні виплати у тому числі для тих учасників АТО та їх сімей, які перебувають у складних життєвих обставинах. Є державне соцзабезпечення, яке передбачає виплати пенсій, виплати з втрати працездатності чи загибелі, і є додаткова обласна підтримка, і от стосовно останньої в наших розрахунках є виплата за заявою, тобто за бажанням членам сімей, особам з інвалідністю, тощо. Фактично, усі з цих категорій можуть отримати виплати, але є випадки, коли, скажімо, хтось не хоче отримувати свою допомогу, бо вважає себе забезпеченим і прагне лишити ці кошти для більш вразливих категорій населення. Написання заяви – загальносвітова практика, а не наше ноу-хау.
Для 18 тисяч чоловік, що перебувають на обліку, ми маємо сприяти працевлаштуванню та допомагати відкривати свій бізнес та створювати для цього умови. Тому у нас є “фільтр” – допомога у першу чергу для тих, хто перебуває у складних життєвих обставинах”, – каже голова департаменту.
Пояснив він і новий пункт, що стосується відшкодування витрат на дороговартісне лікування. За його словами, він не зовсім новий, але запрацювати має саме з 2021 року.
“[Цей пункт] з’явився у попередній програмі лише наприкінці 2020 року. Він важко просувався, адже лежить в одній площині із медициною, але ми довели нашим департаментам фінансів та юридичному, що постановою Кабміну № 333 не враховані всі операції, девіації, лікарські засоби. Є велика кількість того, що можна зробити в обласній клінічній лікарні за державний кошт, але є специфічні випадки, які державою не враховані. Для цього і передбачене це відшкодування, на яке раніше збирали кошти волонтери. Ми приділяємо велику увагу виставці медиків, деякі з них входять до нашої комісії”, – каже Мещан.
Пункт про довідку з органів соцзахисту доданий для верифікації виплат, підкреслює голова департаменту – аби допомога була більш адресною та потрапила тим, кому вона найбільше потрібна.
“У нас були випадки у минулих роках, коли, наприклад, батьки загиблого героя подавали заяву, вказували, що є єдиними родичами, а ми встановлювали потім наявність в нього дітей від попередніх шлюбів абощо. У новому порядку ми передбачили вивчення справи по всіх реєстрах і ввели такий собі запобіжник. Із самим фінансуванням програми проблем не виникало, крім однієї затримки у 2018 році, ми виплачуємо усе вчасно і у повних обсягах”, – розказує Ігор Мещан.
Нагадаємо, у 2019 році Київоблрада мала намір створити єдиний реєстр учасників АТО/ООС, на підставі якого будуть впроваджуватися механізми надання медпослуг ветеранам столичного регіону. У числі таких послуг – медична та психологічна реабілітація. Реєстр обіцяли створити в травні.
Читайте: На Киевщине решили пересчитать АТОшников
Також у 2019 році на Київщині за часів одного з минулих губернаторів обіцяли створити спеціальний відділ, який буде займатися питаннями учасників АТО. Також влада регіону обіцяла збільшити виплати дітям-сиротам і сім'ям загиблих.
Читайте: Губернатор Бно-Айриян занялся поддержкой семей участников АТО
Фото: коллаж KVКиевVласть
Наприкінці 2020 року депутати Київської обласної ради затвердили програму розвитку туризму на Київщині. Вона діятиме протягом трьох років. Одна із основних проблем – відсутність єдиної стратегії та бачення розвитку туристичної галузі. Тому до 2023 року планується покращити туристичну привабливість територій, розвинути необхідну інфраструктуру та створити туристичний бренд області.
Як стало відомо KV, 24 грудня депутати Київської обласної ради підтримали рішення №043-01-VІІІ “Про затвердження Програми розвитку туризму Київської області на 2021-2023 роки”. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Суть та фінансування
Згідно додатку, програма розрахована на три роки. Загальна сума фінансування становить 10,9 млн гривень. На поточний рік передбачено 4 млн, на наступні два роки – по 3,4 млн гривень. Джерело фінансування єдине – обласний бюджет.
Зазначається, що сфера туризму зазнає збитків глобального масштабу внаслідок запровадження заходів для подолання пандемії коронавірусу та невизначеності подальшого розвитку ситуації – 96% туристичних дестинацій у всьому світі зазнали обмежень.
Значних втрат зазнав і внутрішній туризм. В цілому, втрати туристичної галузі в Україні оцінюються у понад 1,5 млрд доларів США. При цьому, внутрішній туризм та можливість залучення туристів із сусідніх держав, зокрема Республіки Молдова, сприятиме відродженню та збереженню галузі.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
На заваді залученню споживачів може стати також бажання надавачів туристичних послуг компенсувати втрати частини сезону за рахунок підвищення цін, зменшення якості сервісу та витрат на облаштування об'єктів відпочинку. Утім вдалою така тактика може бути лише для бізнесів, які демонструватимуть високий рівень протиепідемічного захисту.
З урахуванням зазначених ризиків та очікуваних уподобань туристів має будуватися й підтримка розвитку туризму як на центральному, так і на місцевому рівнях щодо розвитку внутрішнього туризму, який би не лише дозволив перезапустити цю галузь і зменшити негативні наслідки коронакризи, але й створив основу для підвищення конкурентоспроможності України як туристичної держави.
Розвивати туризм на Київщині можна втіленням турів вихідного дня та ділового туризму. Також є потенціал в області природних і культурних ресурсів (наприклад, гастротуризм, сільський туризм, медичні заклади/центри оздоровлення). Однак через відсутність ефективного управління галуззю, неправильне статистичне охоплення та неконкурентність на міжнародному ринку її розвиток суттєво гальмувався.
Сильні та слабкі сторони
Сильними сторонами для розвитку туризму на Київщині є розміщення на перехресті міжнародних транспортних сполучень, транспортна доступність і транспортна інфраструктура, унікальні туристичні об’єкти, природні багатства (водойми, зелені масиви, достатньо розвинена туристична інфраструктура (готелі і хостели, ресторани, музеї), цінова доступність і різноманітність пропозицій для різних категорій туристів, розвиток унікальних гастрономічних об’єктів в області, ресурси для розвитку медичного туризму.
Ще Київщина має розгалужену мережу навчальних закладів з підготовки кадрів для туризму, високу частку економічно активного населення, високий національно-патріотичний потенціал, велику кількість об’єктів історико-культурної спадщини.
При цьому кількість слабких сторін перевищує сильні. Йдеться про непривабливий вигляд багатьох архітектурних споруд, потенціал водойм регіону, малих річок і ставків не використовується, туристичні послуги є одноманітними, атракції, розваги, які б приваблювали туристів, вузько спрямовані. Недостатня промоція регіону, туристично привабливих заходів протягом року, зокрема через мережу Інтернет. Також – не розвинена велосипедна інфраструктура, недостатня координація дій обласної і міських інституцій у розвитку туристичної сфери, недостатня співпраця туристичного бізнесу з місцевою владою.
Відсутня єдина стратегія, бачення розвитку туристичної галузі, немає візуальної ідентифікації та брендування області, недостатня кількість та якість путівників, (зокрема іншомовних), карт з інформацією про туристичні об’єкти. В музеях нестача інтерактивних і інноваційних експозицій з використанням цифрових технологій.
Туристичні об’єкти мають неналежний стан облаштування (відсутність громадських вбиралень, вказівників), також недостатньо супутніх послуг, відсутні якісні місця продажу сувенірів.
На Київщині недостатня адаптованість професійної освіти в туризмі до потреб ринку, відтік працівників туристичної сфери та низька якість обслуговування. Майже повністю відсутня пара- інфраструктура (для маломобільних груп населення). Низька адаптованість туристичних об’єктів і продуктів для іноземного споживача, нестача фахових екскурсоводів.
Заходи
Так, планується створення туристичного бренду Київської області: розробка слогану, айдентики для туристичних об'єктів регіону, брендбуку. Туристичний потенціал просуватимуть шляхом проведення PR заходів. Мають займатися й інфраструктурою, серед заходів – облаштування місць для паркування, проведення інвентаризації об'єктів туристично-рекреаційного значення, встановлення інформаційних стендів для розповсюдження рекламно-інформаційної поліграфічної друкованої продукції.
Шляхом проведення соціологічних досліджень туристичних потоків буде розроблено маркетингову програму розвитку туризму в Київській області.
Як зазначила у коментарі KV начальниця управління туризму КОДА Анна Куценко, план заходів програми був складений із урахуванням обмежень через пандемію коронавірусу.
“Програма розвитку туризму Київської області впроваджується на період 2021-2023 роки. Усього витрат на виконання Програми – 10,9 млн гривень. Туризм Київщини має високий потенціал розвитку в таких продуктах, як тури вихідного дня та діловий туризм, а також в області природних і культурних ресурсів (наприклад, гастротуризм, сільський туризм, медичні заклади/центри оздоровлення). Програма скерована на забезпечення ефективного розвитку індустрії гостинності, покращення якості туристичних послуг та туристичної інфраструктури, створення унікальної туристичної пропозиції, покращення умов життя як мешканців регіону, так і гостей, туристів, створення конкурентоспроможного на всеукраїнському та міжнародному ринках туристичного продукту. План заходів реалізації Програми адаптований до умов пандемії. Основні зусилля спрямовані на діджиталізацію та створеня цифрових рішень задля популяризації внутрішнього туризму. Програмою передбачено просування усіх розміщених на території області об’єктів історико-культурного та природного значення. Реалізація заходів у рамках Програми забезпечить популяризацію Київщини як туристичної дестинації (для пізнавального, активного, сільського, екологічного, медичного туризму) та території, безпечної для подорожей”, – каже вона.
Нагадаємо, як раніше писала KV, у Національному музеї "Київська картинна галерея" запрацював новий Туристично-інформаційний центр. Це друга локація в Києві, де туристи можуть отримати інформацію про навігацію, проживання, харчування, цікаві місця і туристичні маршрути столиці.
Читайте: В здании КГГА открыли туристско-информационный центрКиевVласть
Нові дорожні знаки 1.40 “зміна покриття” встановили на Подільському узвозі, вулицях Богомольця, Шовковичній та Великій Васильківській.
Про це KV стало відомо з повідомлення пресслужби Київської міськдержадміністрації (КМДА).
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
“Столичні вулиці та дороги мають різне покриття, що за певних умов провокує аварійні ситуації. Та й у всій Україні фактично немає жодної дороги, на якій би не змінювався тип покриття. Різка зміна дорожнього покриття, особливо за погіршення погодних умов, може спричинити ДТП. Київська міська влада розробила та ініціювала включення знаку 1.40 до Правил дорожнього руху. Побачивши такий знак, водій має знизити швидкість”, – повідомив директор Департаменту транспортної інфраструктури Валентин Осипов.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
За його словами, ділянки з різним дорожнім покриттям є аварійно небезпечними, адже мають різний коефіцієнт зчеплення та різну ступінь деформації. Це може призвести до втрати водієм контролю над автомобілем. Тепер водії будуть завчасно попереджені про зміну покриття під колесами автомобіля.
Слід зауважити, що схожі знаки діють і на території Євросоюзу, наприклад, у Латвії. У Латвійських ПДР існує знак 273.10 “Зміна покриття дороги”, який використовується при з’їзді з асфальтобетонного або цементобетонного покриття на ґрунтовку і навпаки.
Читайте: За минулий рік у Києві виявлено 1600 дітей, які опинилися у складних життєвих обставинах
Фото: пресслужба КМДА
КиевVласть
Стабілізація ситуації, зменшення кількості виявлених та госпіталізованих - прекрасна можливість для аналізу ситуації та прийняття рішень щодо недопущення повтору кризи листопада з переповненими лікарнями і неможливістю адекватного лікування хворих.
Хочу наголосити. З вірогідністю у 99% нова хвиля буде. І, якщо взяти за показник динаміку зимової хвилі у Великій Британії, нова хвиля нового штаму вірусу буде у два-три рази вища ніж та, яку ми мали восени.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Коли – питання швидкості проходження нового штаму в Україну, погодних умов і, у зв’язку з цим, кількості контактів наших співгромадян. Це може бути лютий, березень, квітень. Але, повторюсь, на фоні практично нульової вакцинації, розраховувати, що все минеться, не варто.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Що потрібно робити зараз?
1. Закінчити розбірки і почати закуповувати вакцину. Будь-яку. Крім, звісно, російської. Ефективність навіть у 50% при 100% вакцинації вразливих частин суспільства – це зменшення на 40% кількості тяжких і вкрай тяжких на піку епідемії.
2. Листопад показав, що головною проблемою є нестача ліжок з киснем. Як приклад (не буду називати лікарню, блог пишеться не для цього), одна з лікарень, яка ще з вересня стала за рішенням відповідних структур ковідною, станом на грудень вирішувала проблеми подачі кисню. З нулем пацієнтів і ремонтними роботами по всій лікарні. І з незрозумілим графіком цих робот.
Тому, виходячи з можливої нової хвилі ураження, яка може бути вдвічі вища за осінню, потрібно використати час для підготовки нових ліжок, обладнаних киснем. По досвіду проведення кисню у нову реанімацію Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги (КМКЛ ШМП), яка була не продумана проєктувальниками і яку малювали чи не на коліні, впевнений, що, при бажанні та мізках, цю проблему можна вирішити досить швидко.
Але це має бути зроблено. Там, де це можливо, має бути проведена централізована подача кисню до ліжок пацієнтів. Час поки що на це є.
3. Там, де це неможливо, мають працювати кисневі концентратори. Маємо зрозуміти. Якщо нова хвиля буде дійсно більша за осінню, можливостей лікарень не вистачить.
Тому, по-перше, Їх просто потрібно закупити. Щоб не вийшло, як сталося, коли концентратори поставляли не лікарні, а волонтери. Я дуже поважаю волонтерів, це питання до чиновників. Чому при кожній кризі саме волонтери беруть удар на себе?
Чому не відповідні служби відповідають за те, щоб хворих, яких виписували з лікарень з сатурацією 70%, давали б йому можливість вижити, надаючи йому додому кисневий концентратор?
По-друге. Кисневий концентратор – річ гарна, але, коли їх багато, бере багато електроенергії, і, головне, кисень з повітря. Тому уряд і місцеві органи влади мають надати розпорядження лікарням щодо перевірки запасу потужності електропостачання лікарень, систем альтернативного енергопостачання (генераторів), а також систем вентиляції повітря. Там де погано – мають бути здійснені відповідні заходи.
Допоможе, наприклад, розпорядження Кабінету міністрів про невідкладне підвищення можливостей трансформації лікарень за рахунок структур, що постачають їм електроенергію. Ситуація дійсно критична, абсолютна більшість лікарень країни знаходяться у стані, коли споживають чи не максимум електроенергії, яку може їм дати їх трансформатор. У той час, як постачальники електроенергії ніяк не реагують на звернення лікарень: дайте більше.
По-третє. Якщо дійсно наступна хвиля буде вища за осінню, то розмови про тимчасові шпиталі треба буде реалізовувати. Питання – ті ж самі. Концентратори, можливості електропостачання, постачання повітря. Чи зможе, наприклад, Київський виставковий центр вирішити ці завдання? Ну, Виставковий, скоріш за все – так. А чи є подібні зали у регіонах? Тому що поставити ліжка у теплому сараї – можна. А ось забезпечити цей сарай обладнанням, електрикою і повітрям – часто-густо проблематично.
4. Люди. В першу чергу середній та молодший медичний персонал. Сказати, що ситуація критична – нічого не сказати. Чи варто говорити, наскільки критичною вона стане, якщо піде нова хвиля? Рішення:
Перше. Збільшення зарплати. Щоб просто утримати людей.
Друге. Рекрутинг і навчання. Вже зараз. З відповідною заробітною платнею (читайте пункт один). Тому що, якщо запрацюють тимчасові шпиталі, в них має хтось працювати. І навіть при наявності лікаря, що випише рецепти, вводити ліки комусь потрібно. Волонтери? Не смішіть. Волонтер крапельницю не поставить. Деякі – так. Масово – ні.
Третє. Статус таких тимчасових шпиталів? Їх фінансування? Є вже розуміння цього? Якщо є – добре, але знаючи нашу бюрократію…
5. Локдаун. Відмінити негайно. Позитивна статистика, погода, можливо й максимум, який досяг штам вірусу 2019 – все веде до того, що зараз локдаун не просто медично не потрібний, а ще й веде до збитків бізнесу і, головне, недовіри населення до дій влади.
Тому. Відмінити, аналізувати цифри і готуватися до нового удару. Як тільки почнеться нова хвиля, а це стане зрозуміло – ось тоді вводити локдаун. Але не такий пародійний, як зараз.
6. Захисні антиепідеміологічні заходи. Вони мають стати вкрай жорсткими. Головним ворогом суспільства при епідеміях є навіть не вірус, а ідіоти, які їм нехтують. Тому ще раз проаналізувати і провести зміни до законодавства та підзаконних актів. Жорстка робота поліції – штрафувати. При повторі – кримінальне провадження.
Максимальне заохочення громадян до негативного ставлення до порушників. Відповідна соціальна реклама. І, головне, керівництво держави має стати прикладом такого ставлення до життя і здоров’я своїх співвітчизників.
Наостанок така метафора. Будь-який корабель може потрапити у бурю. І сто відсотків, що будуть проблеми чи втрати. Але чи виживе він і рівень втрат залежать від капітана і готовності команди. Тому, поки є час і буря тільки наближається, треба перевірити і привести у порядок все, що стане критично важливим, коли буря почнеться.
Здоров’я всім!
Анатолій Велімовський, член спостережної ради КМКЛ ШМД
Читайте: Хроники коронавируса в Украине: обновляетсяКиевVласть
У цьому році завершився перший етап шестирічної реформи децентралізації. Київщина пройшла її не без спротиву, бурхливих скандалів і великих надій. На регіон ще чекає розподіл фінансових ресурсів і повноважень у 69 громадах. Про плюси, скандали та перспективи децентралізації – в підсумковому матеріалі KV.
Як повідомляла KV, загалом за шість років децентралізації в Київській області було створено добровільно 24 громади і за оновленим Перспективним планом утворено восени ще 45.
Реформа децентралізації передбачала передачу повноважень та фінансів на їх реалізацію від центральної влади на місця. Децентралізація обіцяла жителям комфорт, доступність адмінпослуг, медицини, освіти, збільшення можливостей самоврядування. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Проте реформа почалась не з об'єднання, а з реформи медицини, освіти, що значно ускладнило цей процес. Це згодом і призвело до політичних негараздів на місцях. Території були недостатньо проінформовані і не розуміли: з ким об’єднуватися і навіщо. Сільради не бачили перспектив розвитку в об’єднанні і просто займали вичікувальну позицію. Території, де ж прийняли рішення на користь децентралізації, зіткнулася із рядом протиріч, непорозумінь та небажанням влади йти шляхом змін. Більшості знадобився не один рік, аби стати на шлях об’єднання та розпочати ці процеси.
Центральна влада також виявилася неготовою до втрати контролю на місцях. На практиці, більшість засад, так і залишилися обіцянками. У створених громадах жалілися, що не в повній мірі забезпечувалися делеговані повноваження, передача фінансового ресурсу. Крім того, є й досі складні процеси в міжбюджетних відносинах. Головним стимулом до об’єднання було одержання права на розпорядження землею за межами населених пунктів, але тергромади і досі вибивають обіцяні гектари у Держгеокадастрі. Згодом влада дійшла і до порушення принципу добровільності, що викликав чергову хвилю обурення серед мешканців. Громади наділили обов’язками, але обіцяної фінансової спроможності більшість досі так і не відчули.
Не була рівною реформа і на законодавчому рівні. До кінця липня уряд мав затвердити зміни до Конституції у частині децентралізації, але публічні обговорення тривають і досі. Та сама історія – із законом про місцеве самоврядування.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Примусово об’єднані
Цьогоріч Київська область очолила рейтинг аутсайдерів серед 24 областей країни за темпами децентралізації. Експерти стверджували, що головне гальмо реформи – пристолична зона. Адже на Київщині сконцентрована найбільша кількість багатих сіл і селищ, і тому їм важче об'єднатися: є що ділити і що втрачати. Тож і 2020 рік тут продовжився із протистоянь та небажання територій об’єднуватися.
Зрештою Уряд запустив механізм примусової децентралізації, прийнявши зміни до ЗУ "Про добровільне об’єднання територіальних громад". З урахуванням прийнятих змін, об’єднання громад мало відповідати Методиці формування спроможних тергромад і відбуватися тільки за Перспективним планом. А він передбачав створення на Київщині потужних громад навколо міст обласного значення.
Тож противники об’єднань з містами взялися масово штурмувати владу всіх рівнів, оббиваючи пороги Мінрозвитку, Кабміну, КОДА та Асоціації тергромад і вимагаючи зберегти право на добровільне об’єднання.
Так, Петропавлівська і Софіївська Борщагівки виступили проти об'єднання з Вишневим та столицею, а 12 сіл Переяслав-Хмельницького району – проти Переяслава, відстоюючи потенційну Гайшинську громаду та приєднання до Студеників. Півроку запекла боротьба тривала між Студениками та обласною владою щодо одержання згоди на приєднання до громади сіл Пристроми, Строкова і Семенівка. Справа навіть дійшла до суду.
Села Миронівського та Кагарлицького районів протестували проти Ржищівської ОТГ і мали намір шукати справедливості вже у суді. А Гореницька сільрада Києво-Святошинського району погрожувала перекривати дороги у разі насильницького об'єднання із Білогородкою. Обурення набуло суспільного резонансу, яке транслювали на всеукраїнських ЗМІ. Не поспішали села приєднуватися і до Обухівської громади. А ось, наприклад, Пилипівська та Скригалівська сільради навпаки, прагнули увійти до Фастівської міської ОТГ, а не до Кожанської селищної тергромади. Продовжилися у 2020-му і судові процеси села Забір’я, які доводили неправомірність рішень місцевої сільради щодо приєднання до міста Боярка.
У одній редакції Перспективний план передбачав створення лише 29 громад, тож паралельно із боротьбою проти насильницького об'єднання розпочалися диспути щодо збільшення ОТГ до 72-х. На це сподівалася більша частина потенційних громад, які могли бути об'єднані примусово за новими змінами до Перспективного плану. Це – Острівська Рокитнянського району, Шкарівська Білоцерківського району, Борівська Фастівського району, Березівська Макарівського району, Гоголівська Броварського району, Княжицька Києво-Святошинського району, Мирненська Бориспільського району тощо. Більшість із них мали необхідний пакет документів і бюджет, але вони постійно одержували відмови на об’єднання з області.
Та ще більше громад було, які не закінчили або навіть не розпочинали об’єднавчі процеси. Через затягування процесу із проєкту змін нового плану взагалі виключили і деякі ОТГ, які були передбачені Планом ще у 2015 році.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Варіант нового Перспективного плану Київської області був переданий до Уряду ще на початку лютого і включав 69 ОТГ. Та затвердив Кабмін оновлений план лише у травні. Кабмін додав до існуючих 24 ОТГ ще 45. У результаті – понад 20 громад опинилися таки поза Планом. Ще близько 24 громад, у порівнянні з планом 2015 року, були погоджені без змін, 33 громади зазнали змін та розширилися, а у деяких склад ОТГ виявився взагалі урізаним. Декому вдалося домогтися приєднання бажаних сіл. Затверджений остаточний варіант плану спричинив неабиякий розголос навколо цієї теми в соцмережах. Гучні овації перемоги переплелися з обуреними відгуками тих, чиї інтереси Уряд так і не врахував при формуванні складу громад. Ті ж, чию думку при розподілі таки проігнорували, припинили мітинги і пішли до судів. Своє право на добровільність у Феміди планували виборювати села Миронівського та Кагарлицького районів.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Та план по Київській області прийняли із можливістю коригування. І з рештою було змінено конфігурації ще п’яти громад саме у Києво-Святошинському районі. Цей район став одним із найбільш проблемних, який зустрів реформу децентралізації з найбільшим опором. У результаті Ірпінська громада розширилися за рахунок зменшення території Немішаївської громади, Білогородській ОТГ додали дві сільради, а Вишневому вдалося відвоювати злиття з Крюківщиною. Але і цим варіантом виявилися задоволені не всі.
Реформа в дії
На початку року аналіз дохідної частини бюджетів тергромад Київської області за 2019 рік продемонстрував, що виконати планові показники минулого року вдалося лише одиницям. У загальнодержавному рейтингу до фінансово спроможних громад потрапили лише Миронівська, Студениківська, Великодимерська і Бучанська ОТГ. Загалом же для існуючих громад 2020-й став роком фінансових випробувань.
Перегляд Перспективного плану затягнувся і частина громад Київщини переваги децентралізації на собі так і не відчула. Новоутворені поза Планом у грудні 2019 року Калинівська і Зазимська громади у результаті не були визнані спроможними. Їх позбавили можливості перейти у 2020 році на прямі міжбюджетні відносини з державним бюджетом і залишили без грошей, обіцяних реформою. Без власних бюджетів цьогоріч продовжили жити у режимі економії й утворені ще в 2018 році Глевахівська, Циблівська, Ташанська і Томашівська тергромади. Вони не одержували ПДФО, податки продовжували надходити в райони, а бюджет ОТГ складався з суми бюджетів сіл, що об’єдналися. Вони не мали можливості взяти на себе повноваження і надавати всі послуги як громада.
В умовах боротьби із коронавірусом уряд вніс пропозицію переглянути закон про держбюджет на 2020 рік. У результаті секвестр бюджету залишив ОТГ без засобів для існування, а реформа децентралізації одержала своєрідний "стоп". Бюджети громад ледь витримували навантаження: скорочувалися кошти на утримання інфраструктури та низку бюджетних програм. Через “податкові канікули” громадам нічим було платити за опалення, світло та за що ремонтувати дороги та школи. Всі фінансові резерви були кинуті на підтримку медзакладів.Читайте: Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Не вистачило цьогоріч у громад і грошей на відкриття та утримання центрів з надання адмінпослуг.
Районування
Упродовж року громади Київщини відстоювали також ліквідацію районних рад, запевняючи, що вони давно втратили свій функціонал. Протестували і проти розподілу регіону на так звані укрупнені райони.
За звання райцентру боролися Бородянка та Ірпінь, Вишгород. Розділення Київщини на райони спричинило у регіоні мітинги і розбірки. До протистоянь у битві районів додались Буча та Васильків. Зрештою Уряд надав статус адмінцентрів Бучі, Борисполю, Фастову, Броварм, Обухову, Вишгороду та Білій Церкві. Втрату повноважень та позбавлення статусу районні ради Київщини також сприйняли без ентузіазму.
Законодавчі новели
Гучною у 2020 році стала ініціатива Парламенту внести зміни до Бюджетного кодексу України. Декларувалося – щоби звільнити ОТГ від впливу районних рад та адміністрацій. Громадам пообіцяли передати значний відсоток ПДФО, ренту, акцизи, місцеві збори і передати нарешті майно райрад та РДА. Нібито громади мають одержать врешті омріяну фінансову незалежність. А райони більше не втручатимуться в бюджети і не матимуть жодного адміністративного та фінансового впливу на ОТГ.
До бюджетних змін додалися зміни до Земельного кодексу. Вони дозволили громадам змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію. І в 2020-му більшість ОТГ уже почали створювати власні органи містобудування.
Згодом Мінрозвитку громад та територій представило на розгляд громадськості законопроєкт із пропозиціями змін до податкового законодавства. Оновлений податковий кодекс обіцяє зростання бюджетів ОТГ та право на регулювання податків.
Але і ці всі законодавчі зміни сприймалися на місцях з великим скептицизмом. Адже на практиці ОТГ одержали мізерні наповнення бюджетів замість обіцяних реформою багатств.
Депутати ВРУ також схвалили поправки до норм виборчого законодавства. Київщина обурилася: новації призведуть лише до тотальної партизації рад. Місцеве самоврядування штурмувало Верховну Раду та врешті програло битву за мажоритарку.
Наступним етапом децентралізації тут стало питання утворення інституту старост. Найбільшого занепокоєння на місцях викликало те, що старост обиратимуть радою, а не на прямих виборах. На Київщині ще досі тривають сесії, на яких затверджуються кандидати на ці посади. Наразі знову гостро постало питання повноважень старост та їхнього статусу, адже й досі тривають обговорення змін ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні".
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Вже рік як ВРУ вивчає і законопроєкт, який передбачає механізми одержання громадами у власність землі за межами населених пунктів. Та і сам процес передачі обіцяної землі громадам відбувається досить неспокійно. У громадах же бояться, що доки схвалять необхідні законодавчі норми, Держгеокадастр роздасть задешево залишки землі.
Стратегія розвитку
Після об’єднання громади Київщини також взялися і за пошук коштів на розвиток. У цьому громадам мала допомогти розробка Стратегії розвитку громад на майбутні 5-7 років. Здебільшого громади розраховують на зовнішню фінансову підтримку або розробку нових проєктів, які дозволять залучити на територію інвесторів чи сталі надходження. Звичайно, на першому плані в ОТГ – це розвиток медицини, культури, освіти, інфраструктури та благоустрій території. Але робили громади і ставки на проєкти, які мали допомогти їм зрештою збагатитися.
Так, Миронівська громада планує заробляти кошти за рахунок розбудови водолікарні, науки та інвестицій. А Бородянська ОТГ – за рахунок фінансових донорів. Серед масштабних її проєктів – створення агробіотехнологічного комплексу, відкриття індустріального технопарку, реконструкція аеродрому “Бородянка” обласного авіаційного центру. Студениківська ОТГ одним із пріоритетів визначила запровадження банку землі, планує провести інвентаризацію землі і Великодимерська ОТГ. Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал. Баришівка же мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини, а Пісківська ОТГ планувала одержати статус популярного курорту Київщини.
Амбітні плани і в Обухова – створити європейське місто, покращити інфраструктуру, благоустрій і витратити на це понад півмільярда гривень. Бучанська ОТГ також направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури. А ось у Фурсівській ОТГ з допомогою Стратегії розвитку планували розвивати туризм, побудувати сміттєпереробний завод, поремонтувати дороги та через Covid-19 коштів на розвиток громади цьогоріч не вистачало. Шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд і Узинська ОТГ.
Точка зору
Керівник Офісу реформ в Київській області, депутат Київської обласної ради Володимир Удовиченко:
В Україні відбулася найголовніша реформа країни – територіальна організація влади із передачею відповідальності із верхнього рівня до громад. Реформу започаткували ще при минулому керівництві Порошенка, Гройсмана, Яценюка та продовжила нинішня влада. Суть реформи – створити фундамент повноважень, ресурсів, відповідальності, підвищити якість надання послуг та рівень інфраструктури, наблизити владу до людей, дотримуючись принципу субсидіарності у рамках Європейської хартії. І це – вдалося, хоч на практиці передані ще і не всі ресурси. Так, одні території не хотіли об’єднуватися, тормозили ці процеси, як в Згурівському, Переяслав-Хмельницькому, Володарському Таращанському районах тощо. Але всі вони нині мають перспективи розвитку. Залишаються проблеми в Броварах, де мають відбутися повторні вибори. Прийнято рішення ЦВК про перерахунок голосів у Гостомельській громаді. Є проблеми по Ржищівській ОТГ.
Важливо розуміти – це лише перший етап реформи. Сьогодні вже не має терміну "об'єднана громада", є лише поняття "громада", затверджений Перспективний план. Наступний крок – становлення і розвиток утворених громад. І тут є проблеми, починаючи від браку кадрів та закінчуючи управлінням громад. У новостворених районах вже є проблеми із затвердженням бюджетів на 2021 рік. Цей новий етап надважливий, адже необхідно закріпити цю реформу внесенням змін до Конституції України. Необхідна і поява нового інституту нагляду, який представлятиме державу. Я – "за" утворення префектів і цю інституцію президент повинен зберегти. Важливим є і прийняття в новій редакції закону "Про місцеве самоврядування", де ще залишається відкритим питання призначення старост. Особисто я був прихильником залишити цей інститут виборним і щоб старости були у складі виконавчого комітету.
Залишаються проблеми не лише нормативно-правового забезпечення, а й передачі ресурсів і комунального майна від районів до громад, розмежування повноважень, одержання доступу до земельних ресурсів. У громадах проблема №1 – утримання медицини.
Закон про добровільне об’єднання – чинний. З урахуванням практики, проблем соцекономічного розвитку громади надалі можуть шукати більш досконалі формати об’єднання, аби збільшувати земельний ресурс і бюджет. Є вже такі приклади політичної волі в Броварському районі. Але процедура проходження реорганізації залишається, як і необхідність внесення змін до Перспективного плану. Закон про співробітництво також може допомогти громадам об’єднати зусилля для спільного розвитку.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних спорудПроєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Фото: колаж KVКиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-19 06:17:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 3
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-19 06:17:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0006
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri, articles.text AS text, users.avatar AS image, CONCAT(users.first_name, " ", users.last_name) as author_name, users.id as author_id, users.bio as bio
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
LEFT JOIN `users` ON `users`.`id` = `articles`.`user_id`
WHERE `articles`.`id` IN('145211', '145173', '144225')
ORDER BY `published` DESC
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-19 06:17:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.2874
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"втрати"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-19 06:17:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"втрати"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 1640, 10
0.0024
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('104787', '103861', '103587', '102873', '102731', '102023', '101949', '101855', '101440', '100941')
0.2982
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-19 06:17:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"втрати"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)