Мешканці постраждалого від влучання російської ракети багатоквартирного будинку у Вишгороді вимагають від Держагентства відновлення звернути увагу на реконструкцію їх застарілого житла. Люди кажуть: будинок, строк експлуатації якого взагалі вже вийшов, після руйнації мав би бути знесений, а зведений новий, натомість старий взялися реконструювати за великі гроші та ще й з порушенням технологій: ще немає даху та стін, але вже робиться утеплення, а з внутрішньобудинковими мережами взагалі невідомо що коїться з точки зору будівельного процесу. Місцева народна депутатка Ольга Василевська-Смаглюк каже, що від такої відбудови "їде дах" не лише у тих, чиє житло зруйноване, і обіцяє парламентську увагу до цієї історії – вона стане предметом розслідування тимчасової слідчої комісії Ради з питань відбудови.
Про цю історію KВ дізналася з публікацій в соцмережі.Підписуйтесь на “КиївВладу”
За словами одного з мешканців багатоквартирного будинку, що по вулиці Грушевського, 1 у Вишгороді, їхнє житло торік зруйнувала російська ракета, що поцілила в будинок. Ініціативна група жильців нарікає на дива реконструкції, на яку сукупно виділено приблизно 100 млн гривень, хоча будинок застарілий і строк його експлуатації збіг ще у 2017 році.
“Вимагали знести будинок, побудувати новий. Але виділили кошти на відновлення, мабуть, щоб нормально поділити, розпиляти”, – каже Юрій Тільнов.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Перше, що привертає увагу, каже вишгородець, – це утеплення стін ще не відновленого будинку, де немає навіть даху. А ще – незрозумілі речі з внутрішньобудинковими системами – водопостачання, водовідведення, теплові мережі тощо. Люди звернулись по роз’яснення і з наріканнями до Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України (очільник – Мустафа Найєм), аби там принаймні пояснили – чи порушується технологія відбудови і, якщо так, то чому?
Ця історія привернула увагу місцевої народної депутатки. Ольга Василевська-Смаглюк (“Слуга народу”, округ 96, у т.ч. Вишгород) каже, що будинок, у якому до повномасштабного вторгнення росії в Україну мешкали більше 60 родин, реконструюють, як виглядає, неправильно, і це стане предметом розслідування наряду з іншими подібними випадками тимчасової слідчої комісії (ТСК) Верховної Ради (ВР).
”Будинок відновлюється з порушенням технологій, на що звертають увагу мешканці. Досі не зробили дах, натомість почали утеплювати стіни (...). Дах “їде”, насправді, не тільки у мешканців, а й у мене як у майбутнього члена ТСК з питань відбудови. Ми слідкуємо за кожним об’єктом, на який витрачаються кошти наших міжнародних партнерів. (...) Все це (історія з відбудовою згаданого будинку – КВ) буде предметом подальшого розслідування”, – каже Василевська-Смаглюк.
Як інформувала KВ, у червні 2023 року Держагентство відновлення інфраструктури відкрило торги на відбудову пошкоджених російськими обстрілами будівель на Київщині. Серед тих об’єктів був і будинок по вул. Грушевського, 1 у Вишгороді.
Згідно з результатами торгів, підрядником відбудови цього будинку стало ТОВ “Класика комфорту”.
Додамо, у жовтні Київська обласна військова адміністрація заявила, що започатковує кількарівневий контроль за відбудовою регіону, який включає співпрацю з правоохоронними органами, громадський та міжнародний контроль, а також використання цифрових технологій.
Читайте: В КОВА заявили про взяття під жорсткий контроль всіх процесів відбудови регіону
Фото: Андрей Шевченко, Facebook
КиївВлада
Бориспільська міськрада 12 жовтня в ході 45 сесії проголосувала за збільшення допустимої висотності будівництва на околицях міста до 52 метрів. Тепер у місті, що лежить поряд з аеропортом, існує прецедент: допустиму висотність підняли з 9 поверхів до 18-ти, вдвічі. Прийняттю такого рішення передувало кілька скандалів, адже проєкт рішення підготували у відповідь на прохання забудовника, ТОВ “Градобуд С”. Від звернення компанії з проханням дозволити будувати житло до 18-ти поверхів по всьому Борисполю до голосування “За” пройшло всього сім днів. Сам забудовник запевняє: поверховість погоджена з Державіаслужбою, тому приводу для суперечок навколо безпечності висотної забудови взагалі не має бути. Як вийшло, що влада так повернулася обличчям до бізнесу, з чим пов’язаний поспіх та кого звинувачують у корупції в Борисполі – дізнавалася KВ.
Прецедент
6 жовтня в Бориспільській міськраді відбулось засідання комісії з питань землекористування, промисловості, будівництва, архітектури та інвестиційної діяльності, де на розгляд було винесене питання про збільшення допустимої поверховості по всьому місту. Підписуйтесь на “КиївВладу”
Питання було винесене на підставі листа будівельної компанії “Градобуд С”, яка хоче звести в місті 18-поверховий ЖК “Озерний”.
“У зв’язку з розвитком міста та перспективи будівництва ЖК “Озерний” по вулиці Бежівка просимо вас встановити обмеження по висотності забудови до 52-х метрів. Це б дозволило нам більш ефективно використовувати ресурси та створити більше доступного житла для наших громадян”, – зачитала лист “Градобуду” начальник управління містобудування та архітектури Тетяна Харитонюк.
Думки депутатів розділились: хтось був готовий дати місту шанс на велику розбудову, а хтось бачив у цьому лише загрозу містобудуванню. Депутати зазначали, що Бориспіль не готовий до такої висотності й новозбудований ЖК матиме проблеми з комунальними послугами.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
“В нашомі місті тиск води в водоводі обмежений трьома кілограмами. Це значить, що ми максимально можемо подати воду до 10 поверхів. Вище наші труби не витримують і будуть лопатися. Щоб подати воду на 16-й чи 17-й поверх треба ставити потужні станції підкачки. Вони коштуватимуть до мільйона гривень”, – розповів в ході засідання депутат від фракції “Наш край” Володимир Шалімов.
На відео: засідання комісії з питань землекористування, промисловості, будівництва, архітектури та інвестиційної діяльності Бориспільської міської ради 6 жовтня.
За результатами засідання комісія відхилила рішення: ”за” тоді проголосувало 4 депутати, 5 утрималось.
Місто “під крилом”
Будівництво в Борисполі мало обмеження до 9 поверхів заввишки. Таке рішення було прийняте ще у 2016 році і пояснювалось у тому числі безпековими міркуваннями.
На околиці міста розташувався найбільший в Україні міжнародний аеропорт “Бориспіль”, через що будь-яка висотна забудова в місті має проходити погодження у Державній авіаційній службі, а самі будинки мають дотримуватись усіх безпекових норм.
Вибір земельної ділянки під багатоповерхівку, згідно державним будівельним нормам, здійснюється залежно від аналізу взаємовпливу висотної будівлі та повітряних транспортних суден у районах розташування аеропортів і аеродромів, об’єктів наземної інфраструктури, радіотехнічних засобів управління повітряним рухом, радіонавігацією, посадкою, зв’язком та метеозабезпеченням, у тому числі з урахуванням взаємовпливу авіаційного шуму на висотну будівлю та висотної будівлі на маневрування повітряних суден на приаеродромних територіях.
Кінець?
Як повідомили KВ джерела в Бориспільській міській раді, цим намагання все ж таки задовольнити інтереси забудовника не обмежились: комісія була зібрана вдруге, коли винесли пропозицію збільшити допустиму висотність лише в мікрорайоні, обмеженому вулицями Бежівка та Липова, за масивом Бориспільський. Якраз там, де планують будувати новий ЖК. Така пропозиція вже задовольнила депутатів – комісія схвалила рішення, а депутатський корпус прийняв його на найближчій сесії 12 жовтня. Рішення стало компромісом між депутатами, адже представники фракцій “Слуга народу” і “Наш край” не були готові підвищувати поверховість.
“Я вже давно будую в місті Бориспіль, і всі наші проекти це 9-10 поверхів. Своїм найкращим проектом я вважаю 5-поверхівку з підземним паркінгом. Я не здивувався, коли ще 5 років тому, відвідавши Берлін, дізнався, що там максимальна висотність складає 5 поверхів. Щоб під’їзди були невеликі, люди знали один одного. Офісні приміщення хоч 100 поверхів, але житлова забудова малоповерхова. І я розумію такий підхід. Але є й поняття прибутковості будинку. Будинок у 5 поверхів приносить грошей менше ніж у 18 поверхів. Я не був сторонником великоповерхової забудови. Але думка депутатів розділилася: депутати інших фракцій вважають, що треба підняти поверховість, дати поштовх для розвитку міста. Місто Бориспіль — невелике, воно має залишатись компактним. Ми знайшли компроміс: у мікрорайоні Приозерний, в кінці вулиці Бежівка, біля Кільцевої дороги є велика площадка. Якщо в них вийде, вони можуть спробувати збудувати там мікрорайон у 18 поверхів. Ми дали на це дозвіл тільки на тій території. Наша фракція не була “за” збільшення поверховості, але, якщо більшість каже, що треба спробувати, ми можемо дати шанс у вигляді компромісу”, – розповів у коментарі КВ депутат Бориспільської міської ради від фракції “Наш край”, керівник концерну “Агробудмеханізація” Володимир Шалімов.
Висотність без обмежень
Депутатський корпус вирішив скасувати рішення 2016 року про обмеження висотності в Борисполі у 9 поверхів. Замість нього було прийнято рішення про обмеження висотності на згаданій земельній ділянці. Доля решти міста, як розповів KВ заступник міського голови Дмитро Гопанчук, буде вирішуватись за містобудівною документацією за погодженням Державної авіаційної служби.
“Було звернення одного з забудовників, який має намір збудувати житловий комплекс поверховістю до 18 поверхів. Для цього ми мали скасувати попереднє рішення 2016 року, що обмежувало поверховість до 9-ти. Хочу зауважити, що й рішення 2016 року, й рішення яке приймалось зараз є штучним: в Законі пишеться, що висотність передбачається містобудівною документацією. Тобто, або зонуванням, або детальним планом території. Нове рішення ухвалила комісія, хоча, знову ж таки, Законом це покладено на містобудівну документацію. Також, хочу зазначити, що ми є містом, в якому є аеродром. Тому, мають бути дотримані всі запобіжні заходи, встановлені проблискові маячки і пройдено погодження окремо по об’єкту. Нагадаю, що рішення не прийнято стосовно збільшення висотності у всьому місті: решта Борисполя буде керуватись містобудівною документацією, буде розроблено детальний план і визначено висотність з урахуванням думки Державної авіаційної служби України”, – розповів Гопанчук.
Сам власник “Градобуд С” Олександр Сич вже звертався до Державіаслужби, де отримав позитивну відповідь щодо такої поверховості. На його думку, майбутній ЖК лише доповнить Бориспіль.
“Для міста Бориспіль аеродром не є перешкодою під час будівництва. У Державіаслужбі сказали, що ми можемо будувати хоч 50 поверхів. Обмеження з точки зору наявності аеропорту немає. Є обмеження у бік Олександрівки, де є злітно-посадова смуга, але ніякого відношення до Борисполя воно не має. В будь-якому разі, ми маємо пройти офіційне погодження в Державіаслужбі, але в кулуарах відповідь була схвальна. Щодо забезпечення водою в нас біля вокзалу вже стоять чотири 18-поверхівки, у центрі стоїть 19-поверховий будинок. Ніякої проблеми там немає. Ми вже будували в Києві 25-поверхові будинки і ми знаємо, як подати туди воду. Врешті-решт, є позитивні приклади інших міст, наприклад, Броварів, де стоять чудові, красиві й багатоповерхові будинки. Це тільки розбудовує місто. Висотність дозволяє зекономити місто, створити біля будинків зони відпочинку, спортивні майданчики, паркінги. Зазначу, що в нас не така кількість землі, щоб ми могли безконтрольно тут будувати”, – розповів Сич.
Експертна думка
Натомість, як розповів KВ незалежний експерт у сфері містобудування, архітектор і викладач КНУБА Артем Глущенко, таке рішення є протизаконним. На думку архітектора, місцева влада перевищила власні повноваження всупереч діючим ДБН.
“Децентралізація в Україні має дуже багато переваг. Але є такі моменти, коли місцеве самоврядування намагається обійти законоутворюючі стовпи державного рівня.
Треба зазначити, що Державні Будівельні Норми мають таку ж силу, як і будь який Закон України. Тому будь-які намагання обійти ДБН, або Накази Міністерств це є перевищення повноважень. Якщо брати ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій", то там є чіткі критерії встановлення висотної межі забудови в населених пунктах. – міста чисельністю від 50 до 100 тис. осіб включно – садибна забудова та багатоквартирні житлові будинки висотою до 48 м (до 16 поверхів включно). Цей випадок нагально демонструє необхідність вивчення Законів, бо їх незнання призводить до фатальних помилок”, — розповів Глущенко.
“Градобуд С”
За даними аналітичної системи Youcontrol “Градобуд С” належить бориспільському забудовнику Олександру Сичу, що також є основним кінцевим бенефіціаром ТОВ “ТРЕСТ БОРИСПІЛЬСІЛЬБУД”.
Трест активно будував в Борисполі й за його межами: у 2000-х “Бориспільсільбуд” мав проекти й в Києві, будував у тому числі на столичних Позняках. Сич керує підприємством з 1999 року. Забудовник активно вигравав тендери в Борисполі, зокрема, в управління капітального будівництва Бориспільської міської ради. Згідно даних Clarity Project, трест вигравав тендери управління 15 разів на загальну суму у 27 514 636 гривень. Співпраця розпочалась у 2017 році з поліпшення технічного стану та благоустрою Олесницького (Комсомольського) озера й продовжується досі: 5 жовтня поточного року управління на 844 712 гривень замовило коригування проектно-кошторисної документації по будівництву дошкільного навчального закладу по вул. Володимира Момота, 46-а в Борисполі.
Як раніше писала KВ, у вересні Бориспіль сколихнула звістка про вступ мера Володимира Борисенка до лав ЗСУ. Поки одні схвально реагували на раптову заяву очільника громади, інші мешканці міста були вкрай спантеличені і не розуміли: хто тепер має виконувати його повноваження. Мотиви такого рішення невідомі і виконкому міста та депутатському корпусу, для яких це також виявилось неочікуваним “сюрпризом”.
Читайте: Таємничий відхід: Бориспільська громада залишилася без мера
Фото: колаж КВ
КиївВлада
На Київщині ні на день не припиняється робота з відновлення постраждалих від бойових дій об'єктів, яких загалом налічується більше 28 тисяч. Звичайно, всім хочеться, щоб відновлювальні процеси відбувалися швидше і в більших обсягах. Однак, крім цих критеріїв, відбудова повинна бути чесною і прозорою. Для цього Київська обласна військова адміністрація (КОВА) започатковує кількарівневий контроль за відбудовою регіону, який включає співпрацю з правоохоронними органами, громадський та міжнародний контроль, а також використання цифрових технологій.
Як стало відомо KВ з повідомлення голови обласної військової адміністрації Київщини Руслана Кравченка від 9 жовтня поточного року, при КОВА створено робочу групу “Прозорість та підзвітність” для боротьби з корупцією в столичному регіоні, зокрема, при відбудові пошкодженої війною інфраструктури.Підписуйтесь на “КиївВладу”
З його слів на зараз відомо, що до складу вказаної групи увійшли представники правоохоронних органів, Національного агентства з питань запобігання корупції та інших антикорупційних інституцій. Насамперед новостворена група, як зазначив Руслан Кравченко, сформує пакет заходів, які повинні будуть виконуватися обладміністрацією, а також всіма районами та громадами. А в подальшому, як запевнив губернатор, ця структура повинна буде забезпечити “прозорість і максимальну підзвітність” на кожному рівні та у кожній сфері життєдіяльності регіону.
Читайте: КОВА створила робочу групу “Прозорість та підзвітність” для протидії корупційним схемам
Чи були прецеденти
Ініціатива КОВА з приводу боротьби та запобігання корупції виникла неспроста, адже грошові потоки, які наразі спрямовуються для відновлення регіону, є надзвичайно великими, а відповідно великими є і ризики зловживань при їх використанні.
У відповідь на інформаційний запит KВ в обладміністрації наголосили, що для відновлення області на сьогодні реалізують комплексний план, в рамках якого залучаються кошти державного, обласного та місцевих бюджетів, а також кошти міжнародних партнерів.
Використання таких грошових потоків потребує надзвичайно пильного моніторингу та контролю. Тому ще в липні керівництво КОВА звернулося до правоохоронних органів Київщини – прокуратури, Нацполіції, Служби безпеки, Бюро економічної безпеки та Державного бюро розслідувань – із проханням перевірити всі тендери та закупівлі з відбудови інфраструктури Київщини.
Читайте: В КОДА розповіли про хід відбудови Ірпеня в районі Гостомельського шосе
Судячи зі свіжої статистики силових структур, прецеденти нецільового використання бюджетних коштів, виділених на відбудову регіону, таки мали місце і вже стали предметами кримінальних розслідувань. Так, в обласній прокуратурі повідомили KВ, що її прокурорами здійснюється процесуальне керівництво у понад 80 кримінальних провадженнях з приводу заволодіння бюджетними коштами під час виконання робіт з відбудови на Київщині. Упродовж 2022-2023 років, як зазначили в прокуратурі, вже повідомлено про підозру 26 особам, до суду направлено 23 обвинувальних акти у кримінальних провадженнях вказаної категорії.
Разом з цим, за даними, які надали KВ в ГУ Нацполіції в Київській області, її слідчі проводять досудове розслідування у 21 кримінальному провадженні за фактами розкрадання або привласнення виділених на відновлення регіону коштів. На даний час у 6 кримінальних провадженнях обвинувальні акти скеровано до суду, завдані збитки по ним оцінюють в 750 тис. гривень. В рамках ще двох проваджень про підозру у привласненні коштів та завданні збитків бюджету на 380 тис. гривень повідомлено двом керівникам компаній-підрядників, а також одній службовій особі Департаменту регіонального розвитку КОВА (ДРР).
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
В обласному управлінні Служби безпеки України запевнили, що в цьому напрямку кипить робота і у них. Її фахівці, як зазначили у відповіді на запит редакції, розслідують та супроводжують кримінальні провадження, предметом яких є зловживання під час відновлення області. Однак будь-які подробиці в управлінні не навели, посилаючись на таємницю досудового розслідування.
Всебічний контроль
В КОДА наголошують, що для запобігання в подальшому будь-яких проявів корупції область започаткувала нову форму контролю за процесами відбудови. Мова про створену 6 вересня поточного року Спостережну раду з питань відбудови Київщини (розпорядження КОВА від 6.09.2023 року № 887/1). До складу цієї ради увійшли представники ПРООН в Україні, Трансперенсі Інтернешнл Україна, Інституту законодавчих ідей, Open Contracting Partnership, Центру досліджень фіскальної політики та ТОВ “ІА “УНН”.
В обладміністрації розповіли, що Спостережна рада займається моніторингом та перевіркою процедур “відбудовчих” закупівель, а також ефективності витрат на відновлення Київщини.
“Спостережна рада вивчатиме бюджети, фінансові звіти і витрати на відновлення, щоб гроші використовувались ефективно. Також рада буде рекомендувати обʼєктивні критерії вибору об'єктів для відновлення з огляду на максимальну користь для населення. Впроваджуватиме процедури, які унеможливлюватимуть корупційні дії”, – пояснив Руслан Кравченко.
Свою роботу, як наголосили в КОВА, новостворена рада вже почала – 7 вересня відбулося її перше установче засідання, на якому команда адміністрації представила проєкти відбудови.
Читайте: ПРООН надасть Київщині техпідтримку у відновленні об’єктів за кошти Фонду ліквідації наслідків збройної агресії, – Руслан Кравченко
11 жовтня поточного року Руслан Кравченко заявив про запровадження поетапного комісійного обстеження 56 об’єктів регіону, відбудова яких вже почалася за кошти Фонду ліквідації наслідків збройної агресії – це багатоквартирні будинки, дитсадки, школи, укриття. До складу відповідної комісії входять представники профільних департаментів КОВА, правоохоронних органів, технагляду, Держпраці, спостережної ради, ДТЕКу тощо. Губернатор закликав долучитися до перевірок народних депутатів, представників ЗМІ, мешканців будинків та громадськість. Низку обʼєктів вже перевірили – садок в Бишеві та 4 багатоквартирні будинки в Бучі. Виїзди комісії плануються регулярними – кілька разів на тиждень.
Додаткові механізми
Для прозорості та підзвітності по всім відновлювальним проєктам, як розповіли в КОВА, громади Київщини та обласний ДРР вносять інформацію щодо них до “Єдиної цифрової інтегрованої інформаційно-аналітичної системи управління процесом відбудови об’єктів нерухомого майна, будівництва та інфраструктури” (DREAM). В адміністрації пояснили, що до вказаної системи вноситься інформація щодо проєктів відбудови, які були профінансовані з Фонду ліквідації наслідків збройної агресії та за кошти Європейського інвестиційного банку для реалізації двох програм – Надзвичайної кредитної програми для відновлення України та Програми з відновлення України.
“Київщина бере активну участь у наповненні електронної екосистеми DREAM. Вона дає змогу кожній громаді ініціювати свої проєкти відбудови, які потрапляють в загальний національний банк проєктів, і проєктних інвестиційних ідей, з якими можуть ознайомитися міжнародні партнери. Також вона дозволяє контролювати всі етапи реалізації проєктів з повоєнної відбудови України – від реєстрації пошкоджень до введення в експлуатацію”, – розповіли в КОВА та додали, що наразі для бета-тестування системи DREAM у Київській області відібрано 26 територіальних громад, а додано до неї вже близько 150 проєктів регіону.
Успішним прикладом використання платформи DREAM в КОВА вважають відновлення дитячого садка “Рута” у Ірпені на 500 дітей. На відбудову садочка та його укомплектування необхідним обладнанням уряд Литви виділив 4,4 млн євро, за які у закладі, зокрема, добудували третій поверх та облаштували укриття.
Але і цим в КОВА вирішили не обмежуватися. Так, обладміністрація звернулася до парламентарів з проханням прискорити законодавче запровадження в Україні нових цифрових інструментів у сфері будівництва, зокрема, технології будівельного інформаційного моделювання (ВІМ – Building Information Model).
Руслан Кравченко зазначив, що концепція впровадження технологій будівельного інформаційного моделювання була затверджена Кабміном ще у 2021 році, однак до цього часу на практиці вона не реалізується. На сьогодні, як наголосив губернатор, ці технології вкрай необхідні, адже завдяки збору та обробці всієї інформації про об'єкт, дозволять оптимізувати витрати на будівництво та мінімізувати випадки корупції в цій сфері.
Нагадаємо, в кінці липня поточного року Кабмін виділив Київщині з Фонду ліквідації наслідків збройної агресії 860 млн гривень. Ці кошти спрямують на будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Декабристів, 42 у Василькові, на реконструкцію житлового будинку по вул. Привокзальній, 5 в Пісківці Бучанського району, а також на капітальні ремонти девʼяти житлових будинків в Бучі, Ірпені, Вишгороді та Макарові.
Загалом станом на кінець вересня КОВА виступала замовником відбудови 56 пошкоджених війною об'єктів – це 30 житлових будинків та 26 об’єктів громадського призначення – школи, дитсадки, лікарні, укриття. Ще 11 багатоквартирних будинків в Ірпені, Макарові, Пісківці, Бучі, Василькові та Вишгороді відбудує Держагентство відновлення та розвитку інфраструктури України. Крім того, з держбюджету передається субвенція територіальним громадам Київщини на реалізацію проєктів. За ці кошти планується відновити 18 багатоповерхівок у Бучанській громаді, 9 – в Ірпінській, освітні заклади в Петрівській та Гатненській громадах, а також побудувати захисну споруду в селі Нові Петрівці.
Читайте: На Київщині відновлять ще 97 об’єктів, зруйнованих внаслідок агресії рф
Довідково. Згідно з оновленими даними КОВА, а регіоні зруйновано понад 28 тисяч об’єктів інфраструктури і їх число зростає через ворожі атаки.Фото: колаж KВКиївВлада
У Білій Церкві на Київщині розпочалось підключення до тепла об’єктів соціальної інфраструктури. Опалення вже з’являється у лікарнях. З вівторка, 17 жовтня, у місті планують розпочати підключення до опалення закладів освіти.
Про це KВ стало відомо з повідомлення пресслужби Білоцерківської міської територіальної громади
Підписуйтесь на “КиївВладу” Як повідомляється, у Білій Церкві у минулу п’ятницю розпочали підключати до опалення об’єкти соціальної інфраструктури. Теплом були забезпечені дві дитячі лікарні, а сьогодні, 16 жовтня, КП БМР “Білоцерківтепломережа” запускає опалення у Білоцерківській міській лікарні №1.
Зазначається, що поетапне підключення закладів охорони здоров'я, дитячих дошкільних, шкільних закладів, позашкільних та спортивних установ міста відбувається згідно із заявами керівників.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Також повідомляється, що завтра, 17 жовтня, планується включати опалення для закладів управління освіти і науки, а також для інших об’єктів соціальної інфраструктури міста.
Опалювальний період для житлового фонду та інших споживачів у Білій Церкві планують розпочати, виходячи з кліматичних умов, якщо протягом трьох діб середня добова температура зовнішнього повітря становитиме 8 °C та нижче.
Нагадаємо, сьогодні місцева влада Ірпеня вирішила розпочати в громаді опалювальний сезон.
Раніше KВ повідомила, що у вівторок, 17 жовтня, у Броварській громаді стартує опалювальний сезон. Таке рішення пов’язане з поступовим зниженням температури з дощовою негодою.
Читайте: Опалювальний сезон у Броварах стартує завтра, 17 жовтня
Фото: mdl.com.ua.КиївВлада
Інвестори київських житлових комплексів (ЖК) “Патріотика на озерах” і “Еврика” (“колишні” проєкти банку “Аркада”) незадоволені новим забудовником “Stolitsa Group” і вимагають від правоохоронців розслідувати його діяльність. Зокрема, інвестори зазначають, що компанії, які входять до орбіти Владислави Молчанової (на колажі), не виконують свої зобов'язання щодо термінів будівництва та відмовляються обмінювати ще незбудовані квартири в “Евриці” на житло в інших ЖК від “Stolitsa Group”. Крім того, громадян обурює, що забудовники проти їх волі змінили проєкт “Патріотики на озерах” і начебто вимагають від них додатково оплачувати вже придбані квадратні метри. Таким чином, можна констатувати, що Меморандум, який в 2021 році було укладено між столичною владою, інвесторами і забудовниками, не вирішив проблеми замороженого будівництва “Аркади”. Навіть, незважаючи на отримання структурами “Stolitsa Group” від Київради 176 га землі під масштабне житлове будівництво на Осокорках, фактично замість екопарку.
Як стало відомо KВ, інвестори ЖК “Патріотика на озерах”, забудовником якого виступає “Stolitsa Group”, публічно звернулися до правоохоронних органів стосовно незаконної, на їхню думку, зміни умов придбання квартир.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Відповідне звернення опубліковано на Facebook-сторінці “Всі недобудови банку “Аркада” – саме вказана установа свого часу розпочинала будівництво цих будинків, але через фінансові проблеми не змогла завершити відповідні проєкти.
Так, покупці майнових прав у ЖК "Патріотика на озерах" (вул. Колекторна, житловий масив Осокорки, Дарницький район Києва) пишуть, що незадоволені вимогою “Stolitsa Group” додатково оплачувати квадратні метри за вже придбані квартири. За їх словами, Із цим вони зіткнулися після того, коли було змінено проєкт даного ЖК та коли цей комплекс отримав нову назву – “Н2О”. Про яку саме зміну проєкта йдеться, у зверненні не уточнюється. Але, серед іншого, у червні 2021-го, невдовзі після офіційного “заходу” “Stolitsa Group” на цей об'єкт, ЗМІ повідомляли, що кількість будинків у даному комплексі може зрости з 43 до 48.
“Ми, інвестори ЖК “Патріотика на озерах”, яких проти нашої волі та без нашої згоди “Stolitsa Group” зробили інвесторами ЖК “H2O”, вимагаємо від поліції накласти арешти на всіх, хто причетний до шахрайства і рейдерства! 6 жовтня у офісі “Stolitsa Group” інвестору “Аркади” відповіли, що не можуть сказати чи отримають інвестори ЖК “Патріотика на озерах” ті ж самі квартири по тій ціні, яку вже заплатили, а треба звертатися у юридичний відділ! Для чого вони відправляють інвесторів у юридичний відділ, а не підтверджують дійсність договорів? Забудовник будівельної ділянки не мінявся – вони змінили проти нашої волі назву і проєкт ЖК! У “Stolitsa Group” хочуть, щоб ми заплатили ще пів-ціни квартири або більше за такі самі площі. Ми називаємо це рейдерством та шахрайством!” – зазначено у зверненні.
Крім того, інвестори незадоволені темпами будівництва даного ЖК і вказують на те, що Stolitsa Group” порушує зобов'язання, які ця компанія взяла на себе, отримавши даний комплекс “у спадок” від банку “Аркада”.
“Більше двох років мав будуватися ЖК “H2O” від “Stolitsa Group”, а в результаті не збудували навіть одного будинку. Отримавши після “Аркади” ділянку на Осокорках площею майже двісті гектарів під забудову та зобов'язання збудувати будинки для інвесторів попереднього забудовника, “Stolitsa Group” за три роки не зробила нічого. Проєкт поміняли без згоди інвесторів “Патріотики на озерах” і залишили 500 людей без квартир і грошей. Молчанова, Туменас, Соколовський (ключові особи із орбіти компанії-забудовника. – КВ), поверніть інвесторам гроші чи віддайте натомість свої квартири! "Stolitsa Group" не виконує взятих зобов'язань. "Stolitsa Group" не будує. І "Stolitsa Group" обманює інвесторів!” – підкреслюється у зверненні.
Також претензії до “Stolitsa Group” мають інвестори ЖК “Еврика” (вул. Академіка Глушкова, 2, Теремки-2, Голосіївський район) – ще одного “колишнього” проєкту банку “Аркада”. Вони звертають увагу на неналежні, на їхню думку, темпи будівництва і звертаються до нових забудовників з пропозицією обміняти майнові права на придбані ними квартири на житло в інших ЖК від “Stolitsa Group” – наприклад, “Варшавському-2”, “Варшавському-3” (житловий масив Виноградар) тощо. При цьому, громадяни навіть готові доплачувати за квадратні метри – у випадку, якщо мова дійсно йтиме про більш високий, ніж у ЖК “Еврика”, клас житла.
Коли саме повинні були бути здані квартири в експлуатацію квартири в “Евриці”, у зверненнях не уточнюється. Але судячи з того, що інвесторів задовольняють заявлені терміни будівництва житлових комплексів “Stolitsa Group” на Виноградарі (до кінця 2024 року), то інвесторам ЖК на вул. Академіка Глушкова очевидно треба чекати довше.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
З чого усе починалося
Банк “Аркада” був заснований комунальним холдингом “Київміськбуд” в 1993 році, і деякий час фактично був його структурою, через яку збиралися кошти на реалізацію будівельних проєктів. На початку XXI століття, після декількох років скандалів у владній верхівці столичного муніципалітету та тодішнього керівництва “Київміськбуду”, “Аркада” пішла “у вільне плавання”, і почала самостійно займатися будівництвом.
Буквально впродовж десятиріччя потому банк встиг побудувати більш ніж півтисячі будинків на 80 тис. квартир – переважно в Києві, але були проєкти і в інших містах. Серед найбільш відомих столичних “продуктів “Аркади” – житлові комплекси “Дім на Шулявці”, “Гранд”, Молодіжний квартал”, “Касіопея” тощо.
Довгий час цей банк користувався довірою клієнтів, у тому числі завдяки “демократичним цінам на житло” – не в останню чергу це було повязано з тим, що “Аркада” будувала панельні будинки із недорогих матеріалів. Через все це значну частину квартир інвестори “розбирали” ще на етапі риття котлованів майбутніх будинків. Але так тривало недовго – “будівельний монстр” не зміг втримати реноме надійного забудовника.
Упродовж 2005 року Київрада передала в оренду структурам, які пов'язані з банком “Аркада”, 7 земельних ділянок в житловому масиві Осокорки (Дарницький район) загальною площею більш ніж 221,5 га. Так, ТОВ “Консультаційне бюро НТТ” отримало дві земельні ділянки – між вул. Гмирі на вул. Колекторною (площа – 20,41 га, термін оренди – 15 років) та на перетині вул. Гмирі та просп. Петра Григоренка (площа – 15,1 га, термін оренди – 25 років).
У свою чергу, компанії ТОВ “Контактбудсервіс” було передано 5 земельних ділянок у 1, 2, 3, 4, 5, 6 мікрорайонах Осокорків загальною площею 176 га в оренду на 15 років. Саме тут розташоване озеро Небреж. Через декілька років стали відомі назви майбутніх масштабних проєктів, які “Аркада” забажала реалізувати в тому числі на заливних луках – ЖК “Патріотика” та ЖК “Патріотика на озерах” відповідно.
27 листопада 2009 року Київрада рішенням №695/2764 затвердила Детальний план території (ДПТ) жилмасиву Осокорки. Замовником розробки цього ДПТ офіційно виступило ТОВ “Контактбудсервіс”. Головною причиною для затвердження цього ДПТ стала необхідність легалізації майбутнього будівництва ЖК “Патріотика на озерах” (північна частина Осокорків, де планувалося будівництво ЖК “Патріотика”, на той час вже “обростала” житловими будинками, – KВ).
Справа в тому, що “Аркада” мала намір забудувати заливні луки на орендованій ділянці площею 176 га, задля чого необхідно було здійснити намив грунту. Тому в ДПТ, серед іншого, було передбачено можливість здійснювати такі заходи. Фактично цей документ був по-своєму “епохальним” – саме навколо нього та його “постулатів” будуть тривати майбутні дискусії щодо законності “Патріотики на озерах” зокрема та подальшої долі жилмасиву Осокорки взагалі.
Надалі, наприкінці 2013 року, структури із орбіти банку “Аркада” вступили до проєкту будівництва ЖК на просп. Академіка Глушкова, 6 в Голосіївському районі столиці. Даний комплекс під назвою “Градимир” будувався з 2005 року на земельній ділянці площею 27,6 га, яку столична міськрада в 2001 році передала Київському національному університету ім. Т. Г. Шевченка. Зведенням цього ЖК, до складу якого мало увійти 30 будинків, тоді займалися ЗАО “Інтернафтогазбуд” і ЗАО “Побутрембуд” на підставі укладеного з вищевказаним вишем інвестиційного договору.
Втім, у 2008 році вказані компанії “заморозили” будівництво – у тому числі через неможливість “освоїти такі об'єми робіт”. Як наслідок – попередні забудовники не змогли ввести в експлуатацію жоден з будинків даного комплексу, а тому передбачалося, що цю роботу завершить “Аркада”. При цьому, вказаний ЖК отримав нову назву – “Еврика”.
Протягом чотирьох років, з 2014-го по 2018-й, компанії “Аркади” збирали документацію, необхідну для будівництва вказаних трьох комплексів – Містобудівні умови та обмеження (МУО) від Департаменту містобудування та архітектури КМДА, дозволи на проведення будівельних робіт від Державної архітектурно-будівельної інспекції (ДАБІ) тощо. Тоді офіційно стало відомо, що у складі ЖК “Патріотика” планується будівництво аж 33 будинків з максимальною поверховістю 26 поверхів, у складі ЖК “Патріотика на озерах” – 43 будинки з максимальною поверховістю до 27 поверхів, а у складі ЖК “Еврика” – 30 будинків до 24 поверхів.
“Аркада” досить активно взялась за будівництво цих житлових комплексів, але довго зберігати такі темпи забудовник не змін. Як наслідок, інвестори “Аркади” спочатку зіткнулися із затримками у введенні будинків в експлуатацію, а потім – із “заморожуванням” будівництва. Згідно даних порталу про нерухомість “ЛУН”, до кінця 2018 року було введено в експлуатацію 23 будинки ЖМ “Патріотика”, а в сусідній “Патріотиці на озерах”, де роботи почалися дещо пізніше, і взагалі не було узаконено жодного будинку. У свою чергу, в ЖК “Еврика” станом на початок 2018 року було введено в експлуатацію лише один будинок.
Це було пов’язано з тим, що у вказаний період, на межі 2018-2020 років, банк "Аркада" вже почав “вмирати з середини”. Зокрема, ЗМІ повідомляли, що кошти інвесторів виводились із фондів фінансування будівництва посадовими особами банку. Тому, наприклад, друга черга ЖМ “Патріотика” вже будувалася за рахунок коштів, отриманих від інвесторів ЖК “Еврика”. Тобто, мова, схоже, йшла про типову “фінансову піраміду” на зразок відомої афери з “будинками Войцеховського”.
Крім того, банк з різних причин почав втрачати капітал. Через це 24 вересня 2020 року НБУ відкликав його ліцензію, а наступного дня, 25 вересня, Фонд гарантування вкладів фізосіб (ФГВФО) запустив процес ліквідації “Аркади”. Наслідком стало те, що близько 13 тис. інвесторів опинились під загрозою не отримати вже профінансоване ними житло. А деяким людям, зазначимо, доводиться і досі витрачати кошти на погашення кредитів, які вони взяли на купівлю квартир у комплексах “Аркади”. І саме в цей період безвиході на авансцені з'являється відомий київський забудовник “Stolitsa Group”.
Нові забудовники
Наприкінці 2020 року у відкритих джерелах активно почала поширюватися інформація про те, що добудувати об'єкти “Аркади” має намір “Stolitsa Group”. Таку ідею почала активно підтримувати і столична влада: наприклад, у січні 2021 року міський голова Києва Віталій Кличко анонсував підписання такого собі “меморандуму”, який допоможе “інвесторам отримали житло”. Врешті решт, укладання “Меморандуму про вирішення соціальних питань добудови та передачі квартир інвесторам житлових комплексів “Еврика”, “Патріотика” і “Патріотика на озерах” відбулося 7 квітня 2021 року. Його підписантами стали аж 12 сторін: Міністерство внутрішніх справ, Міністерство розвитку громад та територій, СБУ, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Київська міськдержадміністрація (КМДА), ТОВ “Столиця груп”, представники інвесторів тощо.
Вказаний документ на 12 сторінках та в 24 пунктах описує права та обов'язки представників влади, нових забудовників, інвесторів тощо. Проте, насправді суть його проста. Вона зводиться до того, що ТОВ “Столиця Груп” має добудувати будинки в ЖК “Еврика” та ЖК “Патріотика” і передати квартири в них постраждалим інвесторам. Згідно меморандуму, одним із джерел фінансування цих робіт, поряд з державним кредитуванням та коштами з рахунків структур “Аркади”, має стати освоєння новим забудовником 176 га землі, які орендовані ТОВ “Контактбудсервіс” – тобто, за рахунок будівництва ЖК “Патріотика на озерах”, у якому квартири на той момент встигли купити лише декілька сотень сімей.
До речі, в документі відразу було зазначено, що “Патріотика на озерах” може змінити назву. Врешті так і сталося: влітку 2021 року стало відомо, що “Stolitsa Group” має намір побудувати на його місці ЖК “H20”.
У свою чергу, відповідно до меморандуму, міська влада в особі КМДА взяла на себе обов'язок щодо фінансування будівництва об'єктів інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури під цей ЖК. Крім того, згідно з цим документом, міськдержадміністрація має розглянути питання щодо встановлення мінімальної орендної плати за ділянки під ЖК “Патріотика” та ЖК “Патріотика на озерах” (ЖК “H20”) до повного завершення будівництва, вжити заходів щодо продовження оренди ділянок загальною площею 176 га, а також, серед іншого, опрацювати питання створення екопарку на прилеглих до ЖК “Патріотика на озерах” територіях за рахунок міського бюджету. Цей парк, до речі, так і не було створено – не дивлячись на більш ніж активні заклики громадськості.
Читайте: “Договірняк під час війни”: ДІАМ ввела в експлуатацію першу з недобудів “Аркади”
Бекграунд “Столиці”
Найвідомішими і наймасштабнішими проєктами цього девелопера є вищезгадані житлові комплекси “Варшавський”, “Варшавський-2”, “Варшавський-3” і “Варшавський плюс” на столичному масиві Виноградар (Подільський район). Йдеться про більш ніж п'ять десятків будинків, значна частина з яких вже введена в експлуатацію. Задля реалізації вказаних проєктів були використані землі державного підприємства “Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат (НД ВА) “Пуща-Водиця” (“радгосп “Пуща-Водиця”), з яким компанії із орбіти “Stolitsa Group” близько десятиріччя тому уклали низку інвестиційних договорів щодо забудови.
Не останню роль у тому, що на цій території почали “рости багатоповерхівки”, відіграла і столична влада. Так, у 2013 році Київрада затвердила ДПТ частини масиву Виноградар, яким було легалізовано зміну цільового призначення значної площі сільськогосподарських земель, що знаходяться в користуванні вищезгаданого держпідприємства – їх дозволили використовувати для житлової забудови. При цьому, згідно з ДПТ, кількість населення цієї місцевості мала зрости с 1,2 тис. чоловік до 62,9 тис. чоловік.
Столична громадськість неодноразово виступала проти зведення вищезгаданих ЖК. Наприклад, у 2022 році експерт з містобудування Георгій Могильний висловив переконання, що ЖК "Варшавський Плюс" будується з численними порушеннями містобудівного законодавства. Наприклад, за інформацією фахівця, ДАБІ свого часу фактично дозволила оселити в новостворених квартирах цього комплексу аж на 12 тис мешканців більше, ніж дозволяє відповідний ДПТ. Як зазначив Могильний, в результаті перевищення щільності населення столичний бюджет може понести шалені втрати, щоб забезпечити мешканців необхідною соціальною інфраструктурою (дитячими садками, школами тощо. – KВ).
Читайте: Кримінальні провадження, суди та скандали: як "Столиця груп" будує ЖК "Варшавський Плюс"
При цьому, “Stolitsa Group” наразі готується до забудови ще двох значних “шматків” землі у Києві – у Мінського масиві (Оболонський район) і у промрайоні Воскресенка (Дніпровський район). Задля цього у 2021 та 2023 роках Київрада затвердила відповідні ДПТ – згідно з ними, загальна площа житлової забудови вказаних територій зросте з 0,11 га до 37,4 га, і майже всю цю землю освоять саме компанії із орбіти вищевказаного девелопера. Ще при попередньому обговоренні даних документів громадськість, експерти і окремі депутати Київради вимагали від керівництва міста відмовитися від таких планів щодо використання столичних земель – зокрема, з огляду на те, що в результаті реалізації цих ДПТ на Мінському масиві і на Воскресенці може трапитися справжній “транспортний” та “інфраструктурний” колапс. Втім, усі ці думки так і не були почуті очільниками міста.
Читайте: “Будмайданчик Молчанової”: Київрада затвердила скандальний ДПТ промрайону Воскресенський
Бенефіціари
Генеральним директором “Stolitsa Group” є Едуард Соколовський, якого згадують інвестори ЖК “Патріотика на озерах”. За інформацією аналітичної системи Youcontrol, ця компанія входить до “групи Владислави Молчанової”, яка об'єднує більше восьми десятків суб'єктів господарювання, зайнятих у сфері будівництва та нерухомості. Ключовими особами вищезгаданої групи є Владислава Молчанова та її син Іван Молчанов.
Перша є відомою бізнесвумен, яку раніше різноманітні джерела називали ключовим фінансовим донором столичного офісу партії ВО “Батьківщина”. За інформацією ЗМІ, її цивільним чоловіком є скандально відомий Сергій Коровченко. Свою “популярність” останній отримав у 2019 році після публікації журналістами т.зв. "плівки Глазьєва” – записів розмов помічника президента рф Сергія Глазьєва з депутатом Держдуми рф Костянтином Затуліним часів лютого 2014 року.
Нагадаємо, на цих плівках було зафіксовано, як ці російські політики начебто обговорювали перспективу призначення Коровченка, який на той час очолював Головне управління Міністерства юстиції України в АР Крим, міністром юстиції анексованого півострову від країни-агресора. Крім того, представники рф називали Сергія Коровченка людиною Віктора Медведчука, який наразі підозрюється у держзраді. При цьому, Сергій Коровченко очевидно має близьких знайомих і у владних колах столиці: його сестра Яна є дружиною депутата Київради від тієї ж партії “ВО “Батьківщина” Віталія Нестора.
Партнером родини Молчанових є група “БТ Інвест”, до якої входить більше сотні компаній, що займаються девелоперськими та роздрібними проєктами. За інформацією Youcontrol, в Україні ця група, зокрема, керує мережею роздрібних магазинів Novus, компанією Best Imports, яка імпортує продукцію для вказаних магазинів, а також девелоперською компанією “Stolitsa Group” (окремі особи з “БТ Інвест” вказані засновниками компаній, що будують житло під брендом цього девелопера. – KВ). Ключовими особами даної групи є троє громадян Литви – вищезгаданий Раймондас Туменас, Агне Рузгиєне і Марина Познякова.
Банк “Аркада” інвесторам та громадськості відомий в першу чергу через Костянтина Паливоду – екс-голову його правління. У квітні 2021 року Офіс Генпрокурора повідомив про завершення розслідування справи щодо присвоєння коштів фондів фінансування будівництва ЖК “Еврика” і ЖМ “Патріотика”, у якій підозрюваним був Паливода. Тобто, наразі слово залишилося за судом.
Фото: колаж КВКиївВлада
Начальник Київської обласної військової адміністрації (КОВА) Руслан Кравченко провів оперативну нараду щодо посилення заходів боротьби з корупцією в регіоні. Були визначені завдання для мінімізації корупційних схем та підвищення ефективності боротьби. Зокрема у кожному районі та при Київській ОВА створять робочі групи для протидії корупційним схемам. Правоохоронці перевірять усі тендери та закупівлі з питань відбудови інфраструктури регіону.
Про це, як передає KВ, йдеться в повідомленні начальника Київської обласної військової адміністрації (КОВА) Руслана Кравченка.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Як зазначив начальник КОВА, на нараді були присутні керівники правоохоронних органів області, представники НАЗК, голови районних військових адміністрацій.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
“Найближчими днями для ефективної координації дій на рівні області створимо робочу групу. Відповідні робочі групи будуть створені на районному рівні за участі представників кожної територіальної громади ”, – повідомив Кравченко.
Начальник КОВА відзначив, що вже зроблені перші важливі кроки в цьому напрямі:
По-перше, правоохоронні органи Київщини мають провести повну об’єктивну перевірку всіх тендерів та закупівель із відбудови інфраструктури Київщини у співпраці з Державною аудиторською службою, Держказначейством, АМКУ, Рахунковою палатою та Мінекономіки.
По-друге, при КОВА створена Спостережна рада з питань відбудови за участю представників міжнародних інституцій та громадських організацій, незалежних експертів. ЇЇ основне завдання – контроль за всіма етапами відбудови від планування до завершення проєктів.
По-третє, створений та оприлюднений каталог відновлення Київщини за 2022 рік з інформацією за кожним тендером кожного об’єкта, який відбудовується в області за гроші платників податків та всіх інших джерел фінансування.
“У нас є всі механізми та інструменти для того, щоб звільнити наше суспільство від корупції”, – зазначив Кравченко.
Нагадаємо, у КОВА влітку 2023 року анонсували створення каталогу відновлених об’єктів за 2022 рік за кошти резервного фонду державного бюджету. Також планується розробити каталог об’єктів, відновлених у 2023 році.
Читайте: Київщина внесла відновлені у 2022 році об'єкти до спеціального каталогу
Як інформувала KВ, на Київщині в рамках першого етапу програми єВідновлення вже ухвалено майже 4,2 тис. позитивних рішень на суму понад 377 млн гривень. У рамках програми Уряду по компенсації за знищене житло безготівковими сертифікатами прийнято рішення на суму понад 52 млн гривень.
Читайте: На Київщині вже ухвалено 4,2 тисячі заявок за програмою єВідновлення на суму 377 млн гривень, – Руслан Кравченко
Фото: Facebook Руслана Кравченко
КиївВлада
Столична влада дозволила КП “Київпастранс” знести свою диспетчерську на вул. Кіото, 10 за бюджетні кошти. Офіційними підставами для цього стало те, що дана будівля знаходиться у аварійному стані і не може використовуватись за цільовим призначенням. При цьому, жоден з депутатів Київради під час обговорення цього питання у сесійній залі не протестував, хоча народним обранцям очевидно було відомо, що вказана споруда просто заважає ТОВ “Женсан” (компанії мультимільйонера Вагіфа Алієва) будувати там гігантський ТРЦ. І що забудовник раніше намагався змусити керівництво міста здійснити цей демонтаж в судовому порядку, але це йому не вдалося.
Як стало відомо KВ, 5 жовтня 2023 року Київрада затвердила проєкт рішення “Про надання згоди КП “Київпастранс” на знесення та списання нежитлової будівлі “Диспетчерський пункт 3 (Кіото)” (№08/231-1007/ПР від 21 серпня 2023 року).
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Суб'єктом подання цього документу виступив депутат міськради Юрій Федоренко (фракція “Слуга народу”). У сесійній залі за погодження даного проєкту рішення проголосували 67 народних обранців.
Йдеться про будівлю площею 144 кв.м. на вул. Кіото, 10 в Деснянському районі Києва, яка раніше використовувалася “Київпастрансом” як диспетчерська, але наразі не експлуатується. У пояснювальній записці до проєкту рішення зазначено, що станом на квітень 2023 року даний об'єкт було визнано аварійним, і експерти зробили висновок, що будівля непридатна для використання за цільовим призначенням.
Також у документі уточнюється, що проведення реконструкції цього об'єкту є “технічно та економічно недоцільним”. Через це, як зазначено в документі, вказана споруда потребує повного демонтажу, а на її місці потрібно звести “нову будівлю згідно розробленого проєкту”. Чи йдеться саме про нову диспетчерську і який “розроблений проєкт” згадується в цьому випадку, в проєкті рішення не уточнюється. При цьому, раніше у Київраді зазначали, що місто не має фінансової можливості дати цій будівлі “нове життя”.
Відповідно до діючого в столиці Порядку списання об'єктів комунальної власності територіальної громади, знесення та демонтаж нерухомого майна “забезпечується безпосередньо суб'єктом господарювання, на балансі якого воно перебуває”. Тобто, фактично йдеться про те, що КП “Київпастранс” повинно буде знести вказану будівлю за власний кошт (читай – кошти бюджету Києва.- KВ).
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Як повідомляла КВ, нещодавно стало відомо, що вказана споруда заважає ТОВ “Женсан”, фактичним власником якого є мультимільйонер Вагіф Алієв, будувати гігантський торгово-розважальний центр (ТРЦ) “Lisova Mall” біля станції метро “Лісова”. Компанія навіть намагалася змусити керівництво Києва демонтувати даний об'єкт на підставі рішення суду, але не мала успіху.
Читайте: Жест доброї волі: у Київраді знову допомагають Вагіфу Алієву будувати ТРЦ на Лісовому масиві
Громада Лісового масиву протягом останніх років неодноразово виступала проти планів з будівництва ТРЦ у цій місцевості (попередньо він займе територію близько 4,5 га). Серед іншого, місцеві мешканці неодноразово вказували на те, що ця забудова загрожує розташованому поряд парку “Кіото” і що поява тут нового комплексу ще більше посилить проблему із "запаркованістю" просп. Броварського та прилеглих вулиць. Це, у свою чергу, може вплинути як на транспортний трафік у мікрорайоні, так і на зручність пересування пішоходів.
Читайте: Строительство скандального ТРЦ на “Лесной”: ГАСИ благословила, Киевсовет подсобил
КП “Київпастранс” з 30 серпня 2016 року очолює Дмитро Левченко. Дане підприємство підпорядковане Департаменту транспортної інфраструктури Київської міськдержадміністрації (КМДА), яким з 1 вересня 2021 року керує Руслан Кандибор. Діяльність цього структурного підрозділу з 9 листопада 2021 року особисто контролює очільник столиці Віталій Кличко.
Фото: колаж KВКиївВлада
У справі обвалу конструкцій Дегтярівського мосту сбогодні, 5 жовтня, правоохоронці проводять обшуки в Департаменті КМДА, КК “Київавтодор” та у підрядників. Поліція одночасно прийшла за 8 адресами.
Про це, як передає KВ, йдеться в повідомленні пресслужби Київської міської прокуратури.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
“Київська міська прокуратура здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, розпочатому за фактом привласнення бюджетних коштів службовими особи Департаменту транспортної інфраструктури КМДА, КК “Київавтодор” та рядом суб’єктів господарювання під час реконструкції шляхопроводу по вул. Дегтярівській та вул. Довженка (ст. 191 КК України)”, – йдеться в повідомленні.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Зазначається, що 5 жовтня, на підставі ухвал суду, проводяться одночасні обшуки за 8 адресами, а саме, за місцем розташування Департаменту, комунальної корпорації та підрядних організацій.
Нагадаємо, у Шевченківському районі Києва в суботу, 30 вересня, на вулиці Олександра Довженка у ході ремонтних робіт впали кілька прольотів Дегтярівського шляхопроводу. Інцидент трапився при встановленні нових конструкцій. Ремонтом шляхопроводу займається "Ростдорстрой" з орбіти мера Одеси Геннадія Труханова.
Читайте: У Києві на Шулявці обвалилися прольоти Дегтярівського шляхопроводу (фото)
Як інформувала KВ, у КМДА заявили, що обвал балок на будівельному майданчику Дегтярівського шляхопроводу не вплине на вартість реконструкції. Усі наслідки обвалу ліквідує виконавець робіт ТОВ "Ростдорстрой" власним коштом. У свою чергу Шевченківська окружна прокуратура розпочала досудове розслідування за фактом обрушення конструкцій. Крім того, Віталій Кличко повідомив, що до кінця тижня комісія з’ясує причини обвалу Дегтярівського шляхопроводу. Мер столиці знову зазначив, що збитків міському бюджету не завдано, адже відповідальність несе виключно підрядна організація.
Читайте: Достроково втомився: чому обвалився Дегтярівський шляхопровід та що з ним буде далі
Фото: Київська міська прокуратура
КиївВлада
Будівництво офісного центра на вул. Академіка Філатова, 5 у Києві продовжує обростати скандалами. Нещодавно ДІАМ де-юре зупинила зупинила роботи через низку виявлених у ході перевірки порушень. Зокрема, інспектори з'ясували, що ділянка під даною будівлею призначена для житлової забудови і що в столичній мерії порушили порядок видачі МУО на проєктування даної споруди. Замовник цих робіт – ПП “Інтерторг-2019” – вже ініціював оскарження рішень ДІАМ в судовому порядку. І хоча служителі Феміди попередньо “розблокували” будівництво, даний судовий спір призвів до нового скандалу. На переконання громадських активістів, підприємство подало свій позов таким чином, щоб його розглядав “потрібний” суддя і щоб було винесено завідомо неправосудне рішення. У зв'язку з цим, як вважають противники забудови, цю історію мають вивчити детективи НАБУ. Яким буде результат даного конфлікту, наразі прогнозувати складно – тим паче, що забудовники входять до орбіти впливу ексдепутатки Київради Людмили Костенко та її племінника, відомого столичного бізнесмена і політика Вадима Столара (на колажі по центру).
Як стало відомо KВ, у Києві набирає обертів скандал щодо будівництва офісного центру на вул. Академіка Філатова, 5 у Печерському районі.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Так, 25 вересня 2023 року громадська організація (ГО) “Спільна варта” подала до Вищого антикорупційного суду (ВАКС) України скаргу щодо зобов'язання посадових осіб Національного антикорупційного бюро (НАБУ) відкрити кримінальне провадження за фактами порушень при зведенні вказаного об'єкта. Це було пов'язано з тим, що 15 вересня поточного року вказана ГОшка подала до НАБУ відповідну заяву про вчинення злочину, але детективи не внесли відомості стосовно нього до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР).
Орієнтовна пляма забудови
Втім, 26 вересня 2023 року ВАКС повернув скаргу ГО “Спільна варта” (про причини такого вердикту мова йтиме нижче. – КВ). Організація мала право оскаржити такий судовий вердикт протягом п'яти днів, але чи скористалася вона ним, наразі у відкритих джерелах інформація відсутня.
KВ вирішила проаналізувати, про які порушення при здійсненні цієї забудови може йти мова і у зв'язку з чим громадські активісти добиваються вивчення даної історії правоохоронцями.
Передісторія
30 липня 2020 року Київрада рішенням №294/9373 погодила передачу ділянки на вул. Академіка Філатова, 5 площею 0,06 га на 25 років в оренду ПП “Інтерторг-2009” з цільовим призначенням “для експлуатації та обслуговування нежитлової будівлі для супутніх потреб житлової забудови” (кадастровий номер – 8000000000:79:061:0117). Надалі, 17 листопада 2020 року, між міськрадою і вказаним підприємством було укладено відповідний договір оренди.
Саме така “нежитлова будівля” тоді була розташована на вул. Академіка Філатова, 5 (фото з відкритих джерел)
Зазначимо, у проєкті рішення, який було затверджено міськрадою, зазначалося, що офіційною підставою для здійснення цього землевідводу стало те, що з лютого 2018 року ПП “Інтерторг-2009” є власником вищезгаданої будівлі площею 53,9 кв.м. Також в документі уточнювалося, що, згідно з Генпланом Києва, за функціональним призначенням ця ділянка відноситься до території житлової багатоповерхової забудови і частково – до території вулиць та доріг. Крім того, в документі було вказано, що частина даної землі розташована в межах червоних ліній.
А вже 5 травня 2021 року Департамент містобудування та архітектури КМДА видав ПП “Інтерторг-2009” містобудівні умови та обмеження (МУО) на проєктування реконструкції нежитлової будівлі на вул. Академіка Філатова, 5 під будівлю торгівельного призначення з адміністративними приміщеннями.
В документі було вказано, що максимальна висота будівлі, яка “з'явиться” в результаті реконструкції, не повинна перевищувати 27 метрів. При цьому, в МУО не зазначалися інші вихідні дані запланованої реконструкції – наприклад, площа будівлі, кількість паркомісць тощо. Лише було сказано, що відсоток забудови земельної ділянки, а також розміщення об’єкта проєктування та проїздів потрібно визначити з урахуванням положень Державних будівельних норм (ДБН).
Також в ціх МУО було вказано, що згадана ділянка знаходиться в межах центральної планувальної зони, історичного ареалу Києва та в зоні регулювання забудови третьої категорії. У звязку з цими обставинами “містобудами” було передбачено, що проєкт архітектурних перетворень на цій території має бути погоджений в органах охорони культурної спадщини. Крім того, в МУО було зазначено, що об'єкт проектування знаходиться в санітарно-захисній зоні, через що при реконструкції повинні бути виконані вимоги Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів. Про яку саме санітарно-захисну зону йдеться, в документі також не уточнювалося.
12 листопада 2021 року, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю (ДАБК) при КМДА видав вищезгаданому підприємству дозвіл №КВ012211109630 на реконструкцію нежитлової будівлі на вул. Академіка Філатова, 5 під будівлю торгівельного призначення з адміністративними приміщеннями. Підрядником цих робіт було зазначено ТОВ “Спецтехніка 2017”.
Дозволом було передбачено, що ПП “Інтерторг-2009” має право зводити 7-поверхову будівлю загальною площею 3,2 тис. кв.м. При цьому, один поверх має бути цокольним, але чи йшлося в даному випадку про “додатковий” поверх, в документі не зазначалося.
Варто зазначити, що перед цим ПП “Інтерторг-2009” двічі, у жовтні та листопаді 2021 року, отримувало відмови у видачі цього дозволу. Однією з причин було те, що підприємство не надало чиновникам столичної мерії результати експертизи щодо розгляду проєктної документації за проєктом. Може бути, що надалі ці недоліки були виправлені.
Цікавим є і те, що на паспорті об'єкта, який було встановлено на будмайданчику на вул. Академіка Філатова, 5 і фото якого ще в середині минулого року розповсюджували ЗМІ, зазначено, що генеральним підрядником цієї реконструкції є ТОВ “БК Спектрум”. Чи відповідає ця інформація дійсності, наразі достеменно невідомо. Але примітно, що саме цю компанію ПП “Інтерторг-2009” вказувало як підрядника при вищезгаданих невдалих спробах погодити можливість розпочати будівництво в Департаменті з питань ДАБК при КМДА.
Що “інкримінують” забудовникам
Невдовзі після отримання вказаного дозволу і початку будівельних робіт столична громадськість почала бити на сполох – мовляв, ця реконструкція несе в собі низку ризиків. Так, для прикладу, 28 листопада 2022 року киянин Валентин Чорний зареєстрував у Київраді петицію щодо “повернення Печерську водозабірних свердловин”, які розміщені на ділянці на вул. Академіка Філатова, 5.
Автор звернення уточнив, що ці свердловини для питної води були пробурені після аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році з метою забезпечити резервні джерела води у Києві на випадок техногенних аварій (ймовірно, через це ділянка знаходиться в межах червоних ліній чи санітарній зоні. – КВ). За словами Валентина Чорного, при будівництві за цією адресою вказаного комерційного об'єкту свердловини було залито бетоном, чим фактично було заблоковано доступ до них. На переконання автора петиції, їх потрібно повернути громаді – у зв'язку з тим, що мешканці Печерська повинні мати резервні джерела води на фоні ризиків зимових “блекаутів” через ракетні обстріли з боку рф. Втім, дана петиція набрала усього 925 підписів з 6 тис. необхідних, а тому так і не потрапила на розгляд міської влади.
А вже навесні 2023 року ЗМІ із посиланням на фахівців містобудівної галузі, повідомляли, що здати в експлуатацію комерційний об'єкт на вул. Академіка Філатова, 5 буде неможливо через низку порушень. Зокрема, вони зазначали, що запроєктована будівля виходить за межі червоних ліній. Крім того, у ЗМІ вказувалося на те, що проєкт будівництва складено таким чином, що протипожежні під’їзди виявились заблокованими, а визщезгадані водозабірні свердловини – знищені.
5 липня 2023 року ДІАМ за результатами позапланової перевірки прийняла рішення зупинити дію МУО від КМДА на проєктування реконструкції нежитлової будівлі на вул. Академіка Філатова, 5 під будівлю торгівельного призначення з адміністративними приміщеннями. Причин для такого вердикту в інспекції називали декілька.
Так, на офіційному сайті ДІАМ зазначалося, що в результаті реконструкції павільйон за вказаною адресою, в якому продавались квіти (саме та “нежитлова будівля” площею 53,9 кв.м. – KВ), перетворився на багатоповерхову споруду (офісний центр), а земельна ділянка, де велось будівництво, насправді призначена для житлової забудови. Крім того, під час перевірки інспектори з’ясували, що Департамент містобудування та архітектури КМДА порушив порядок видачі МУО та затвердив їх ще до внесення відомостей про це в Єдину державну систему у сфері будівництва (ЄДЕССБ). В інспекції уточнили, що відповідно до законодавства, “створення МУО можливо тільки в електронному вигляді з використанням ЄДЕССБ”.
Читайте: Штрафи і заборона робіт: компанія Бродського судиться з ДІАМ, щоб збудувати ТЦ на Хрещатику
Надалі ПП “Інтерторг-2009” вирішило ініціювати судовий процес щодо оскарження дій ДІАМ. Так, у період з 14 липня по 16 серпня 2023 року підприємство декілька разів (як мінімум чотири) подавало до Київського окружного адмінсуду (КОАС) позовні заяви щодо визнання протиправним та скасування рішення ДІАМ про зупинення дії МУО, а також заяви про забезпечення позову (щоб рішення ДІАМ було призупинено на період розгляду справи в суді. – KВ). Втім, у перших трьох випадках “Інтерторг-2009” надалі саме подавало заяви щодо повернення своїх позовних заяв і заяв про забезпечення позову.
Врешті-решт, 18 серпня 2023 року КОАС задовольнив заяву ПП “Інтерторг-2009” про забезпечення позову та зупинив дію рішення ДІАМ про зупинення дії МУО від 5 травня 2021 року. Відповідну ухвалу винесла суддя Ірина Колеснікова. Одним із аргументів стало те, що зупинення дії “містобудів” може “негативно вплинути на процес будівництва та унеможливить реалізацію прав підприємства, як замовника об'єкта будівництва”. ДІАМ вже подала апеляційну скаргу на таку судову ухвалу до Шостого апеляційного адмінсуду, і вже найближчим часом вона може бути розглянута. Разом з тим, служителі Феміди ще не розпочали розгляд позову ПП “Інтерторг-2009” по суті.
Саме цей судовий спір став “відправною точкою” вищезгаданої заяви ГО “Спільна варта” до НАБУ. В громадській організації повідомили, що ПП “Інтерторг-2009” навмисно декілька разів подавало заяви про забезпечення позову і саме ж повертало їх, щоб ця судова справа опинилася на розгляді у конкретного судді. На переконання ГО “Спільна варта” такі дії посадовців підприємства були узгоджені з суддями КОАС, а головною метою цієї історії є ухвалення завідомо неправосудного рішення суду.
У відповідній ухвалі ВАКС, до якого зверталася “Спільна варта”, не уточнюється, яким чином мало усе це відбутися. Втім, алгоритм цього можливого злочину не є чимось новим. Справа в тому, що за діючою процедурою судді в українських судах для розгляду справ визначаються автоматично спеціальною електронною системою, і якщо певну особу або суб'єкт господарювання не задовольняє служитель Феміди, якого йому було обрано за цим “жеребом”, вони шукають можливість, щоб визначити його “заново” – наприклад, забравши позовну заяву і подавши її ще раз. І так може тривати до тих пір, поки система автоматизованого розподілу судових справ не визначить “правильного і потрібного суддю”.
Також, за твердженням ГО “Спільна варта”, порушення були допущені посадовцями Департаменту містобудування та архітектури КМДА, але про які саме “гріхи” йдеться, у відповідній ухвалі ВАКС інформація відсутня. У громадській організації вказали, що усі ці фігуранти вчинили злочини, передбачені трьома статтями Кримінального кодексу (() України – ч. 1 ст. 364 (зловживання владою та службовим становищем), ч. 1 ст. 368 (прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою) та ч. 1, 2 ст. 376-1 (незаконне втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя).
Головною причиною того, що ВАКС не став зобов'язувати НАБУ розпочинати слідство за заявою “Спільної варти”, стало те, що ця ГО не вказала конкретні факти, які б свідчили про вчинення зазначених кримінальних правопорушень. Крім того, у ВАКС вказали, що правопорушення за ст. 376-1 КК України, яке громадська організація “інкримінує” фігурантам цієї історії, не входить до підсудності Вищого антикорсуду, а тому, мовляв, він не може розглядати такі скарги.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Зазначимо також, що на початку минулого року ПП “Інтерторг-2009” заявило про свої наміри отримати в оренду сусідню ділянку площею 0,04 га на вул. Академіка Філатова, 5-А (обліковий номер – 79:061:0117). Задля цього підприємство подало відповідне клопотання до столичної влади. Цю землю “Інтерторг-2009” планувало (чи досі планує) отримати “для будівництва, обслуговування та ремонту об'єктів інженерної, транспортної, енергетичної інфраструктури, об'єктів зв'язку та дорожнього господарства”.
Втім, на Хрещатику, 36 попередньо “забракували” таку ініціативу – у зв'язку з тим, що цей землевідвід суперечить містобудівній документації, адже вказана ділянка за функціональним призначенням належить до території житлової багатоповерхової забудови. Через це 8 лютого 2022 року Департамент земельних ресурсів КМДА і заступник голови КМДА Петро Оленич зареєстрували в Київраді проєкт рішення про відмову ПП “Інтерторг-2009” у наданні дозволу на розроблення проєкту землеустрою для подальшої відведення даної ділянки. Втім, наразі цей документ так і не було розглянуто депутатським корпусом столичної міськради, а тому, ймовірно, все ще може “перегратися”.
Дійові особи цієї історії
За даними аналітичної системи Youcontrol, столичне ПП “Інтерторг-2009” було зареєстроване у липні 2009 року. Його керівником є Михайло Возненко, засновниками та кінцевими бенефіціарами - мешканка міста Дрогобич Львівської області Тетяна Чигрин і киянка Людмила Костенко (на колажі ліворуч). Остання відома як депутатка Київради VII та минулого VIII скликань (обиралася від “Радикальної партії” та “Солідарності” відповідно).
Один із найгучніших скандалів за її участі мав місце 26 квітня 2020 року. Тоді у Солом'янському районі Києва поліцейські зупинили автомобіль Mercedes, який рухався з вимкненими фарами і за кермом якого була Людмила Костенко. Патрульні запідозрили, що вона може бути нетверезою і запропонували їй пройти відповідний огляд, на що вона відмовилася. При цьому, разом з Костенко в машині був тодішній заступник голови КМДА Володимир Слончак (нині – депутат діючого IX скликання Київради від “ВО “Батьківщина”, на колажі праворуч) – він вступив у сутичку з поліцейськими, і в результаті одного з правоохоронців було госпіталізовано з “попередньою” травмою.
Голова КМДА Віталій Кличко невдовзі засудив дії свого заступника і назвав їх “недостойними”. Наступного дня, 27 квітня, Слончак звільнився зі столичної мерії, формально – “за власним бажанням”. Що стосується Людмили Костенко, то вона все ж уникла адмінвідповідальності за можливе “п'яне водіння”. Зазначимо, різні джерела повідомляють про різну “близькість” стосунків Слончака і Костенко: за даними одних ЗМІ вони є друзями, за інформацією інших – перебувають у цивільних подружніх відносинах.
При цбому, система Youcontrol відносить ПП “Інтерторг-2009” до т.зв. “групи родини Столар”, яка об'єднує близько трьох десятків компаній, зайнятих переважно у сферах будівництва, нерухомості, ЗМІ та туризму. Ключовими особами цієї групи є скандально відомий Вадим Столар (народний депутат України VI та IX скликань Верховної Ради, у поточній каденції обраний від нині забороненої проросійської партії “ОПЗЖ”) та його мати Яна Столар. При цьому, вищезгадана Людмила Костенко є нечужою для цієї сім'ї людиною – вона доводиться тіткою Вадиму Столару.
Нагадаємо, останній є одним із найвпливовіших столичних бізнесменів. За даними ЗМІ, у 2014-2019 роках він був головним "смотрящим" за Києвом, завдяки чому міг розставляти своїх людей в органах столичної влади, керувати процесами розподілу бюджетних коштів та розпорядженням міською землею тощо. При цьому, головні інтереси Столара зосереджені саме на будівельному ринку – за інформацією медіа, він раніше мав (а може, й досі має. – KВ) відношення до низки відомих столичних девелоперів, зокрема “ENSO” і “bUd Development”.
Читайте: Когнітивне моделювання Шуляк, Столара та Ткаченка
Столичне ТОВ “Спецтехніка 2017” (офіційно заявлений генпідрядник будівництва на вул. Академіка Філатова, 5) було зареєстроване у травні 2017 року року. Кінцевими бенефіціарами компанії вказано мешканців Києва Сергія Крисевича і Юлію Богатирьову, а керівником – Валентина Бездольного. Засновником ТОВ “Спецтехніка 2017” вказано АТ “ЗНВКІФ “Скілінг”. У свою чергу, ТОВ “БК Спектрум” (генпідрядник будівництва, зазначений на паспорті об'єкта) було зареєстроване у Києві в серпні 2019 року. Його керівником, засновником та кінцевим бенефіціаром вказано мешканця міста Кривий Ріг Дніпропетровської області Павла Стьопкіна.
Посаду директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА з 1 листопада 2016 року обіймає Олександр Свистунов. Департамент земельних ресурсів КМДА з 29 червня 2021 року очолює Валентина Пелих (виконувала обов'язки керівника цієї структури з 2 квітня 2021 року). З 27 липня 2018 року по 1 квітня 2021 року, цим департаментом керував Петро Оленич, який з 2 квітня 2021 року обіймає посаду заступника голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень та курує в Києві земельні та містобудівні питання.
Обов'язки директора Департаменту ДАБК КМДА з 13 січня 2020 року виконує заступник директора цієї структури Оксана Попович. На цій посаді чиновниця працює, поки директор даного департаменту Володимир Кузьменко перебуває у відпустці для догляду за дитиною (очолює цю структуру з 3 лютого 2017 року). Діяльність цього департаменту з 2018 року контролю заступник голови КМДА Вячеслав Непоп.
ДІАМ з 7 березня 2023 року очолює Олександр Новицький (до 9 червня керував інспекцією як “в.о.” голови).
Фото: колаж КВКиївВлада
Наміри центральної влади вилучити “військовий” ПДФО з місцевих бюджетів, перенаправивши його до державного, в громадах називають згортанням реформи децентралізації. В Асоціації міст України та Всеукраїнській асоціації ОТГ впевнені, що це поставить хрест на фінансовій незалежності тергромад. Більше того – під загрою зриву опинилися опалювальний сезон та фінансування освітньої реформи. У громадах бояться, що без цих коштів ускладниться оперативне забезпечення військових на місцях. У свою чергу, уряд наполягає, що вилучення військового ПДФО з місць підсилить обороноздатність держави. Плюс, позаочі урядовці кажуть, що це трошки стишить скандал навколо місцевих закупівель під час війни. Тож, такі факти, як “барабани” чи “ремонт стадіону”, не будуть повторюватися і збурювати суспільство.
Як дізналася KВ, 20 вересня Верховна Рада підтримала урядовий законопроєкт № 10037 про зміни до Бюджетного кодексу у першому читанні щодо забезпечення підтримки обороноздатності держави та розвитку оборонно-промислового комплексу України.Підписуйтесь на “КиївВладу”
Із низки запропонованих змін, найбільшого суспільного резонансу набула стаття щодо вилучити з 1 жовтня 2023 року до 31 грудня 2024 року до держбюджету 4% від загального ПДФО та ПДФО від оподаткування доходів у вигляді грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу та Уряд пропонує спрямувати 50% цих коштів на на здійснення заходів із закупівлі спеціальної техніки та обладнання Адміністрацією Держслужби спецзв’язку та захисту інформації. Ще 50% на реформування та розвиток оборонно-промислового комплексу Мінстратегічних галузей промисловості України.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Також у 2024 році до загального фонду держбюджету зараховуватимуть надходження дорожнього фонду, а місцеві ради зобов’яжуть спрямовувати залишки коштів виключно на оборону та безпеку і, звісно, на оплату праці, першочергові гуманітарні потреби, погашення боргів.
Та у ЗМІ та соцмережах в один голос почали стверджувати, що вилучення військового ПДФО посеред бюджетного періоду несе за собою низку ризиків. І в перше чергу - недофінансування та виникнення заборгованостей по бюджетних програмах та заходах.
Б’ють на сполох
Так, на сайті Асоціації міст України вже підрахували, що бюджети тергромад втратять у 2023 році близько 20 млрд гривень надходжень. В АМУ впевнені, що вилучення 4%ПДФО призведе до зриву опалювального сезону та підвищення тарифів. Під загрозою і фінансування реформи “Нова українська школа”. Адже у разі прийняття вищезгаданого законопроєкту, громади втратять ресурс і просто не зможуть виконати умови необхідного співфінансування низки заходів. враховуючи і так наявний дефіцит по освітній субвенції.
Асоціація міст України виступила проти вилучення у громад “військового” ПДФО та звернулась з відповідними зверненнями до Президента України Володимира Зеленського, до голови ВРУ Руслана Стефанчука, до Прем’єр-міністра України Дениса Шмигаля.
У зверненнях зауважується, що за час повномасштабної війни громади одержали 106,4 млрд гривень “військового” ПДФО, з якого 45% спрямували на пряму допомогу силам безпеки та оборони. Тож просять не лише зберегти “в доходах місцевих бюджетів “військове” ПДФО” а й “64% ПДФО з замороженням реверсних вилучень”, а також легалізують допомогу громад. Об’єднаним силам ЗСУ.
Крім того, Всеукраїнська Асоціація ОТГ напрацювала і представила свою позицію щодо проєкту, в якому також “не підтримує положення щодо цільового спрямування вільних залишків коштів місцевих бюджетів та вилучення військового ПДФО”.
Говорять громади
Як зауважив у коментарі KВ секретар Бучанської міської громади Тарас Шаправський, за попередніми розрахунками на майбутній бюджетний рік, скарбниця громади втратить щонайменше 140 мільйонів гривень. І якщо держава таки вилучить цей вид податку з нового року, то це напряму вплине на спроможності громади допомагати військовим.
“Для нашого, та і будь-якого бюджету, в нинішніх умовах це досить відчутна і велика сума. Громада зазнала суттєвих ушкоджень та руйнувань (більше 3100 об'єктів знищено або пошкоджено). Процес відновлення активно триває, а на це потрібні ресурси. Очікували, що цей ресурс буде надходити від військового ПДФО, і що ми зможемо і відбудовувати, і допомагати ЗСУ. Бучанська громада є однією із тих громад, яка прийняла відповідну профільну бюджетну програму, спрямовану на допомогу Збройним Силам. Активно практикуємо пряму фінансову підтримку військових частин, підрозділів, які зареєстровані на території, як платники податків. І це сьогодні, напевно, найбільш швидкий і ефективний спосіб допомоги ЗСУ. Оскільки ніхто краще, ніж самі військові, не знають, що краще на ці гроші купити, обладнання чи дрони. Крім того, на “Прозоро” можна відслідкувати, що ми намагаємося закуповувати все необхідне за запитами військових частин. Звісно, ми продовжуємо допомагати в будь-якому випадку, але ця допомога, з огляду на брак фінансового ресурсу, стане набагато меншою”, – розповів він.
І додав, що громада загалом закупила і передала військовим вже близько 100 дронів, 30 автівок та десятки одиниць зарядних станцій та “старлінків”. Лише прямої грошової підтримки у вигляді субвенції було перераховано близько 20 мільйонів.
“Ми розуміємо мотиви уряду і не сприймаємо ініціативи агресивно, бо вже говорять, про звернення реформи децентралізації. Очевидно, наступного року дефіцит держбюджету буде відчутним, очевидна і необхідність фінансування військових видатків, які тільки зростатимуть. Разом з тим, громади сам на сам залишають із наявними проблемами: фінансуванням освітньої та медичної сфер, ремонтів, програм допомоги переміщеним особам та багатьох делегованих державою функцій. Розуміємо, яким складним може виявитися і опалювальний сезон. Тож необхідно шукати компроміс, хоча би із розрахунку розподілу 50 на 50. І тоді це буде збалансований підхід, який надасть змогу зберегти фінансування відповідних соцпрограм і не секвеструвати бюджети, обмежуючи видатки по галузях. Маємо надію, що всі рекомендації від відповідних асоціацій та думки місцевого самоврядування почують. Адже обговорюється ініціатива взагалі вилучити ПДФО працівників поліції, ДСНС, прокуратури та інших силових відомств. До місцевих бюджетів надходить 64% ПДФО, а 36% – йде на загальнодержавний рівень. І наразі розглядається ініціатива із цих 64% вилучити ще додатково 4%. Розуміємо, який це буде тягар та удар по спроможності, і що це може призвести до соціального бунту та напруги, які згодом відчують як уряд, так і Президент”, – впевнений секретар ради.
У коментарі KВ голова Фастівської міської громади Михайло Нетяжук наголосив, що нині це питання із фахової фінансової площини переросло в політичну, де намагаються грати на емоціях населення. Та відокремлює два важливі фактори у цій ситуації, на які варто звернути увагу. По-перше, військові частини потребують додаткової підтримки і коштів на те, аби військовослужбовці, особливо на передовій, були всім забезпечені. З іншого боку, дуже велику частину чоловіків, які були задіяні в виробничій сфері, в народному господарстві, мобілізували. Деякі підприємства взагалі згорнули свою діяльність через те, що їхні працівники на фронті. І рішення щодо вилучення військового податку може досить ускладнити фінансування обов'язкових видатків по певним громадам.
“Треба робити серйозні фінансові розрахунки. І коли говорять виключно про дрони, забувають, що дійсно здійснює місцеве самоврядування – надає допомогу та лікування пораненим військовослужбовцям, які повертаються в громади, підтримує сім’ї загиблих. І, на жаль, не бачу, що намагаються вирішити якось питання з виділення коштів за цим напрямом. Єдине, що ми чуємо, що буде якась субвенція по помічникам ветеранам. Хоча ця субвенція буде оплачувати тільки заробітну плату тих, хто можливо, буде допомагати ветеранам, але не вирішувати проблеми самих ветеранів. Як свідомий громадянин, готовий до будь-якого рішення, прийнятого на державному рівні. Проте, щоб не було, коли з однієї сторони говорять: всі кошти треба забрати в держбюджет, а з іншої – поранений військовий одержує на місяць 600 гривень грошового забезпечення. Рішення має прийматися з урахуванням потреб тих, хто нас захищає. Найприкріше, якщо ці кошти не зайдуть в бюджет, і військові частини не зможуть одержувати допомогу напряму, то всі заявки нам доведеться скеровувати до Кабміну та Міноборони”, – говорить він.
За його словами, місцеве самоврядування готове підтримати це рішення, якщо воно дійсно покращить ситуацію з матеріальним забезпеченням військовослужбовців. Адже мова йде не лише про пряму фінансову підтримку, за ці кошти утримуються й інші структури, що здійснюють діяльність з безпеки та захисту населення.
“Якщо йде мова про військове ПДФО, то до чого тут одразу і Нацполіція та ДСНС, які і до повномасштабного вторгнення здійснювали свою діяльність на території і одержують послуги в громаді? Більше того, громади допомагають. Є відчуття якоїсь не зовсім правдивої гри. Розуміємо, що йдуть певні політичні торги та процеси. Особисто готовий, щоб все ПДФО від військових забирали, але тоді треба зовсім інший підхід до міжбюджетного вирівнювання так званих вилучень і реверсних дотацій. Бо є громади біля лінії фронту, яким надзвичайно великі кошти потрібні на відновлення, з іншої сторони громади, які в окупації, в яких зареєстровані військові частини, і які справді не знають, куди дівати ці кошти. А є громади далекі від лінії фронту і в них надзвичайно зросли дані видатки, враховуючи витрати, які зараз несуть громади. Тому питання дуже неоднозначне”, – зауважив Нетяжук.
Точка зору
У коментарі KВ депутат обласної ради від партії “Слуга народу” Володимир Удовиченко, який очолював Офіс реформ в Київській області та займався процесами децентралізації від старту реформування місцевого самоврядування, зауважив, що це рішення було спровоковано діями Києва та інших міст, довкола яких обговорювалися скандальні мільйонні закупівлі із ремонту бруківки чи будівництва стадіонів у малих містечках.
“Ми маємо наразі якийсь ресурс завдяки підтримці та допомоги Америка та Європи, партнерів. А так наш сьогоднішній бюджет не є спроможним. Тому в військовий час не можна таким чином розпоряджатися коштами, треба виділяти пріоритети. А пріоритет – це Перемога, Збройні Сили та поле брані. Тож це рішення було необхідне. Проте, разом з тим, я залишаюсь прихильником децентралізації. Хтось надумав собі, що голови громад, яких обрала вся громада, які користуються найбільшим авторитетом, які сьогодні служать громадам з депутатськими корпусами, що вони “не такі” і є начебто ті, хто зробить все краще за них. Звісно взяти і централізувати систему набагато легше. Я переконаний, що 95% голів віддали би ці кошти на потреби ЗСУ. Треба було просто прийняти рішення, яке б врегулювало це питання. А не спровокувати ситуацію із практично недовірою до влади на місцях, вважаючи, що зверху таку довіру мають. Не маєте. З урахуванням всього – це рішення необхідне, але не можна принижувати децентралізацію. Вона відбулась, але не завершилась. Треба вносити зміни до Конституції, приймати їх і не боятись. Навпаки, децентралізація довела свою спроможність.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Проєкт “Децентралізація”: голови громад мають право накладати вето лише на прийняті рішення ради
Проєкт “Децентралізація”: ліквідації Баришівського району заважають комунальні борги
Проєкт “Децентралізація”: Миронівську райраду ліквідують із боргами по зарплаті
Проєкт “Децентралізація”: депутати ВРУ взялися за урбанізацію міст
Проєкт “Децентралізація”: Київщина втрачає першість у рейтингу заможності громад
Проєкт “Децентралізація”: майно та активи Бородянського району розділили між шістьма громадами
Проєкт “Децентралізація”: Обухівський район віддасть Букринський плацдарм на утримання області
Проєкт “Децентралізація”: пандемія та безгрошів’я блокують розвиток культпослуг на Київщині
Проєкт “Децентралізація”: Держгеокадастру дозволили і далі розпоряджатися землями Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Славутич збільшить бюджет за рахунок бізнес-парку та інвестицій
Проєкт “Децентралізація”: Васильківський район ліквідують упродовж місяця
Проєкт “Децентралізація”: уряд взявся за діджиталізацію тергромад
Проєкт “Децентралізація”: Київщина позмагається за гранти для розвитку громад
Проєкт “Децентралізація”: дві селищні громади Київщини заявили про бажання стати містом
Проєкт “Децентралізація”: на утримання громад хочуть передати приватизовані гуртожитки та бомбосховища
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини формують партнерські об’єднання для збільшення ресурсів
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини планують оптимізацію освітніх закладів
Проєкт “Децентралізація”: громади та асоціації Київщини виступають за збільшення ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: громади можуть втратити мільйони разом з акцизом на тютюн
Проєкт “Децентралізація”: новоствореним райрадам Київщини бракує коштів на існування
Проєкт “Децентралізація”: громади просять уряд та Раду закріпити реформу на законодавчому рівні
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на дублювання повноважень та бідність
Проєкт “Децентралізація”: тергромади навчать, як правильно роздавати землю
Проєкт “Децентралізація”: із бюджетів громад вилучатимуть кошти на охорону культурної спадщини
Проєкт “Децентралізація”: громади масово розпродують комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини скаржаться на ProZorro
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини стурбовані вимогами закону щодо заснування ліцеїв
Проєкт “Децентралізація”: найуспішніші громади Київщини
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини хочуть зекономити на благоустрої за рахунок держсубвенції
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини шукають кошти на покращення послуг своїх КП
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини роздали кошти на інфраструктуру та ремонт доріг
Проєкт “Децентралізація”: тепломережі столичного регіону загрузли у боргах
Проєкт “Децентралізація”: тривають дискусії щодо права власності на майно тергромад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини не додали освітньої субвенції
Проєкт “Децентралізація”: Богуслав та Яготин розвиватимуться за рахунок ландшафтних парків
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини виступають проти затягування перевиборів місцевого керівництва
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини просять уряд не нищити їхню фінансову незалежність
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини жаліються на порожні скарбниці
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині громади ділять на округи та обирають старост по-новому
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині взялися за створення безпечних громад
Проєкт “Децентралізація”: проблемні довгобуди перекладуть на місцеві громади
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не хочуть брати на себе компенсацію проїзду пільговикам
Проєкт “Децентралізація”: реформа вийшла на фінішну пряму
Проєкт “Децентралізація”: підсумки 2021 року
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині сперечаються через "ресурсний" закон та нове оподаткування
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини затвердили бюджети на 2022 рік (частина 1)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини затвердили бюджети на 2022 рік (частина 2)
Проєкт “Децентралізація”: Пірнівська та Вишгородська громади стануть партнерами в медсфері
Проєкт “Децентралізація”: Богуславська громада хоче розвиватися за рахунок інвесторів та туристів
Проєкт “Децентралізація”: Сквирська громада виділить кошти на осучаснення інфраструктури та ремонти шкіл
Проєкт “Децентралізація”: рейтинг інвестиційно привабливих громад Київщини за 2021 рік
Фото: колаж КВ
КиївВлада
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 3
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0007
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri, articles.text AS text, users.avatar AS image, CONCAT(users.first_name, " ", users.last_name) as author_name, users.id as author_id, users.bio as bio
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
LEFT JOIN `users` ON `users`.`id` = `articles`.`user_id`
WHERE `articles`.`id` IN('145211', '145173', '144225')
ORDER BY `published` DESC
0.0005
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0008
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.3428
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 560, 10
0.3181
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC
0.1614
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 93, 10
0.0015
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('139928', '139806', '139720', '139652', '139584', '139386', '139360', '139311', '139258', '139245')
0.2241
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 01:21:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)