До квітня 2021 року у селі Хотянівка Вишгородського району Київщини планують завершити першу чергу реконструкції школи на вул. Київська, 20. Відповідний договір на 113,22 млн гривень районна влада уклала зі столичним ТОВ “Класика комфорту”. Після його виконання в Хотянівці повинен з'явитися новий корпус школи з дитячим дошкільним закладом.
Як стало відомо KV з оголошення електронної системи публічних закупівель ProZorro, 15 червня 2020 року Фонд комунального майна Вишгородського району (*) уклав договір з ТОВ “Класика комфорту” (**) на проведення реконструкції хотянівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів по вул. Київській, 20 в селі Хотянівка Вишгородського району Київської області (перша черга). Ціна договору – 113,28 млн гривень.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
ТОВ “Класика комфорту” до кінця березня 2021 року повинно побудувати корпус інклюзивної основної школи з дитячим дошкільним закладом, майданчики, тіньові навіси, трансформаторну підстанцію, облаштувати покриття та огорожу териториторії, зовнішні електромережі та освітлення.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Закупівлю вдалося провести з четвертої спроби:
тендер від 2 травня 2019 року не відбувся через відхилення всіх пропозицій;
тендер від 11 червня 2019 року – відмінено через подання менше двох тендерних пропозицій;
тендер від 1 июля 2019 року – відмінено через неможливість усунення виявлених порушень;
тендер від 19 березня 2019 року не відбувся через відсутність подальшої потреби в закупівлі робіт.
За інформацією Міністерства освіти і науки, у 2017 році у вишгородських навчальних закладах із сіл Хотянівка та Осещина навчалися 81 дитина шкільного та 20 дітей дошкільного віку. В зв'язку з цим було прийнято рішення реконструювати школу у Хотянівці та створити навчально-виховний інклюзивний комплекс з художньо-естетичним спрямуванням, в тому числі для дітей з особливими потребами.
Основне приміщення Хотянівської загальноосвітньої школи побудоване у 1957 році, приміщення їдальні, бібліотеки і початкової школи – у 1890 році.
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, ТОВ “Класика комфорту” зареєстровано у 2008 році в Києві. Засновники – Анатолій Михальченко (директор) та Сергій Руденко. Розмір статутного капіталу – 53 тис. гривень. Основний вид діяльності – оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням.
За даними Zакупівлі, в результаті участі у публічних закупівлях ТОВ “Класика комфорту” уклало 221 договір на загальну суму 533,2 млн гривень. Найбільше за ціною замовлення отримано в результаті нинішнього тендеру.
Раніше KV повідомляла, що до кінця 2020 року у Вишгороді повинні побудують два дитячі садки: по вул. Дніпровській, 9-а (на 246 місць) та по вул. Шкільній (на 150 місць).
Читайте: “Велике будівництво” на Київщині: у Вишгороді незабаром відкриють дитячий садок на 246 місць
Фонд комунального майна Вишгородського району очолює Костянтин Кожанов. Міський голова Вишгороду – Олексій Момот. Хотянівською сільською радою керує Володимир Грищенко. Директор Хотянівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів – Тетяна Яковенко.
* Фонд комунального майна Вишгородського району (код ЄДРПОУ: 20583073)
** ТОВ “Класика комфорту” (код ЄДРПОУ: 36100693)
Фото: Google Maps
КиевVласть
Парламент планує остаточно відірвати ОТГ від впливу районних рад та адміністрацій. На місця планують передати значний відсоток податку на доходи фізичних осіб, ренту, акцизи, місцеві сбори. Фінансова революція обурює чинне керівництво районів. Там переконані – громади не справляться і позбавляться фінансової спроможності через ці новації. Натомість в самих ОТГ ініціативу парламентарів схвалюють і вже розмірковують як будуть обліковувати і переоформляти на себе майно райрад.
Як стало відомо KV, на порталі Верховної Ради України було опубліковано на розгляд проєкт закону № 3614 щодо внесення змін до Бюджетного кодексу України у зв’язку із завершенням адміністративної та териториальної реформи.
Як зазначається в пояснювальній записці до проєкту, цілями й завданням цих змін є розмежування доходів і видатків між бюджетами районів та територіальних громад.
Так, районні бюджети народні депутати пропонують взагалі виключити із системи горизонтального вирівнювання. Тобто районні бюджети не отримуватимуть базову дотацію й не будуть на прямих міжбюджетних відносинах із державним бюджетом.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Формування районних бюджетів здійснюватиметься лише за рахунок власних доходів. А саме: податку на прибуток підприємств та фінансових установ комунальної власності, засновником яких є райрада, плати за ліцензії та сертифікати господарської діяльності, що видані РДА.
А також за рахунок орендної плати за користування майном, що перебуває в комунальній власності, засновником яких є райради. І за рахунок дотацій та субвенцій, які можуть спрямовуватися з інших бюджетів.
Уже з січня наступного року бюджети затверджених Перспективним планом 1470 тергромад мають перейти на прямі міжбюджетні відносини з держбюджетом.
Якщо законопроєкт парламент таки схвалить, то ОТГ отримуватимуть 60% ПДФО, місцеві податки і збори, рентні платежі, акцизний податок, доходи від використання комунального майна, а ще – плату за надання адмінпослуг, трансферти (дотації, субвенції) тощо.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Отже, громади одержать врешті омріяну фінансову незалежність. А райони більше не втручатимуться в бюджети громад і не матимуть жодного адміністративного та фінансового впливу на ОТГ.
Думка райрад
Як розповів KV голова Бородянської райради Георгій Єрко, реформа залишає більше запитань, аніж відповідей. На його думку, якщо сьогодні перекласти на громади всі ті витрати, які роблять райони по утриманню соціальної інфраструктури – то навіть найуспішніші ОТГ ризикують втратити свою фінансову спроможність.
“На утримання апарату районної ради цих коштів вистачить. Але ж є питання, куди важливіші. З держави виділяється лише субвенція на зарплату вчителів, усе ж технічне утримання закладу лягає на плечі району. Сьогодні лікар отримує заробітну плату залежно від того, скільки він заключів договорів із НСЗУ. Але при лікарнях було харчування, масажні кабінети, обслуговуючі персонал і зараз вони не фінансуються. Навіть за кисень у реанімаціях має хтось відповідати. І все це теж за кошт районного бюджету. І зараз усе це має перейти до ОТГ. Але до цього ж ці витрати в громадах не передбачалися. Як і підвезення дітей до школи, пільговий проїзд, соціальні пільги. І таких питань безліч. І будь-яка громада, якщо на неї перекласти всі ці повноваження, стане неспроможною. Ще більш питань по вторинній медицині, хто буде власником цього майна і як його розподілятимуть. Хто буде утримувати медкомісії при військоматах? За кошт районного бюджету в період пандемії, ми не в силах утримувати всю вторинну ланку. Досі не розподілені функції, хто й за що має надалі відповідати, яким чином здійснюватиметься фінансування. Потрібно було розпочинати не з розподілу бюджету, а з розподілу функцій з утримання цього майна”, – зазначив Єрко.
Щоправда, його колега, голова Броварської райради Сергія Гришко із ним не згоден. В коментарі KV Гришко наголосив, районні ради потроху відходять у небуття, а майбутнє за кооперацією ОТГ із державою напряму.
“Я прихильник того, щоб все, що задеклароване реформою децентралізації, одержало своє логічне завершення. Райони та районні ради – це атавізм. На сьогодні досі не визначено, які функції та повноваження за районом. І що саме має виконувати районна рада і для чого цей фільтр між областю та громадами взагалі. Якщо передбачаються префектні округа і будуть там виважені кадрові призначення, то цього буде достатньо для підтримання ладу в районі. А кооперація між ОТГ має працювати з державою напряму, так само, як і співпраця з обласними радами. Увесь цей розподіл бюджету, лише пошук того, як знову одержати доступ до цієї базової ніші, якою буде віднині розпоряджатися леше ОТГ і вилучати звідтіля кошти”, – говорить Гришко.
Думка громад
Керівники ж існуючих громад розповіли KV, що райради давно втратили свій дієвий функціонал і потребують ліквідації, як зайвий щабель влади. Тергромади можуть повністю обійтися без району й надавати ті ж самі послуги, що й район. Питання залишається лише в механізмі передачі майна, що перебуває в комунальній власності райради та РДА. А також, хто надалі розпоряджатиметься цим майном.
Тож громади більше хвилюють повноваження, які можуть залишити за районними радами. І, що найважливіше, за чий кошт вони будуть утримуватися. І вважають, що для розвитку громад необхідно було передбачити в законопроєкті збільшення податкових надходжень. А також припинити утримання дотаційних територій за рахунок вилучення зароблених коштів з ОТГ.
Голова Баришівської ОТГ Олександр Варениченко:
У законопроєкті прописано, що бюджет району формуватиметься за рахунок майна спільної власності. А яка може бути спільна власність, якщо вже в жовтні буде примусове створення ОТГ? У Баришівському районі залишилося ще дві сільради на утриманні райради. Зараз триває процес передачі комунальних підприємств із балансу району до Баришівської ОТГ. Тож які функції райрада надалі має виконувати? Райрада передбачає депутатський корпус, відповідно потрібен адмінресурс, приміщення і якісь фінанси на утримання. На мою думку, не те що районні, навіть обласні ради непотрібні. Це місце договорняків та решти корупційних схем. Чому би не передати й решту коштів до ОТГ, які й так виконують функції рад та адміністрацій? Чому депутати мають їздити до обласної ради і вибивати ці кошти? Є бюджет вирівнювання і з нашої ОТГ, яка заробила більше коштів, мають вилучатися кошти на утримання дотаційних територій. Який у цьому стимул розвитку? Залиште податок на прибуток, хоча би в розмірі 90 %. Урешті президент однаково залишає свого префекта, відповідно, і вплив на території.
Голова Великодимерської ОТГ Анатолій Бочкарьов:
Районний бюджет, його дохідна частина, надалі триматиметься лише за рахунок 40% ПДФО. Тож наскільки відомо, планується, що надалі укрупнений район буде утримуватися не за державний кошт, а за кошт 5% з бюджету створених тергромад. Звичайно, що ОТГ таке навантаження не влаштує, адже ніяких відносин із районом, наприклад, наша громада вже не має. У районі залишаються Пенсійний фонд, центр зайнятості, паспортний стіл, з якими працюємо на договірних умовах. Але ж це лише державна вертикаль. Багато є пропозицій, щоби залишити лише адміністративні префектури й щоби районні ради взагалі не втручалися до громад. Залишається ще важливе питання по розподілу майна, яке перебуває на території громади, але засновником якого є райрада. Це: районний будинок культури, вторинна медицина тощо. Ніхто б і не заперечував, щоби це майно передали надалі також на утримання громадам. Залишається багато нюансів і щодо щоквартального вилучення реверсної дотації з бюджетів ОТГ.
Голова Студениківської ОТГ Марія Лях:
Громада сьогодні намагається повністю ізолювалися від району. Наразі з бюджету громади до району перераховується субвенція на утримання другого рівня медини. Як відбуватиметься передача подібного майна, яке є надбанням усього району, – велике питання. Районні ради – це зайва структура. Тож усі доходи району мають передати на ОТГ або підпорядкувати префектурі, області. Сьогодні ще залишається проблема в створенні власного терцентру адмінпослуг, які ще надає район і куди ми також перераховуємо кошти. Згодом без району ОТГ зможе повністю обійтися. Ми вже напряму працюємо з областю. Громада вже утримує первинну медицину й мешканці задоволені якістю медпослуг. Громада зараз уже має можливості надавати ті ж самі послуги, що й район, і навіть, у декілька разів якісніше. Але було би набагато краще, якби громадам залишалося не 60 % ПДФО, а хоча би 70 %. Тому що до ОТГ перейшла левова частка інфраструктури в занедбаному стані. Тож нам не вигідно, щоби нашу реверсну дотацію забирали й годували дотаційні громади. Реформа має бути такою, щоби таких громад і зовсім не існувало.
Голова Пісківської ОТГ Анатолій Рудніченко:
Громади інформують, що районні ради будуть потрібні для перехідного періоду новоствореним ОТГ, для того, щоби розділити комунальну власність. Нашу громаду вже сьогодні пов’язує з районом лише питання фінансування вторинної медицини. Решта всього майна давно передано з району до ОТГ. Тож який сенс у цих районних радах надалі? Ще більше виникає питань щодо утворення в області нових районів. З якого бюджету й за чий кошт відбуватиметься їхнє фінансування? І чи матимуть вони фінансові повноваження і взагалі, які функції за ними будуть закріплені?
Перший заступник голови Обухівського міськради Анатолій Верещак:Обухів – місто обласного значення, у нас прямий бюджет і до районного жодного стосунку не маємо. Єдине питання, з яким можемо зіткнутися при об’єднанні: усе майно, яке буде на території громад, але залишаються в комунальній власності району, має якимось чином перейти у власність ОТГ. Наразі цей механізм розглядається лише на рівні законопроєкту. Будуть укрупнюватися райони й щоби не вийшло так, що майно перейде в державну власність, якщо до якогось періоду його так і не передадуть.
Нагадаємо, як раніше повідомляла KV, утворені Глевахівська, Циблівська, Ташанська й Томашівська об’єднані тергромади досі не бачили грошей від податку на доходи фізичних осіб, гарантованих реформою децентралізації. У своєму горі вони не одні: у бюджетну пастку потрапили й усі утворені в грудні 2019 року ОТГ.Читайте: Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Як розповів у коментарі KV Голова Ташанської ОТГ Василь Вовчанівський, ще 30 червня минулого року були створені ці тергромади, які обіцяли перевести на прямі міжбюджетні відносини з державою ще до нового 2020 року. Але це рішення постійно відтягували, допоки і взагалі не запровадили карантин.
“Громада й далі продовжує жити як сільська рада за рахунок податку за землю та єдиного податку. Лише за перший квартал до району відійшло понад 7 млн гривен ПДФО. Освіта, первинна ланка та культура залишаються ще за районом. І фінансувати їх вони відмовляється, адже створена громада. Але передача ж фінансового управління так і не відбулася. Тож їх утримувати ми наразі теж не можемо. Така ось дилема. І якщо надалі все майно таки відійде до громади, то кого ж райрада має надалі утримувати? І нас більше хвилює, що передати майно на баланс ОТГ можуть ще до виборів. І де ж під кінець року брати кошти на їхнє утримання? А що буде з майном, якщо вибори, наприклад, перенесуть на весну через коронавірус, теж не зрозуміло”, – говорить він.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозойПроект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районовПроект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицеюПроєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФОПроєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру ПриірпінняПроєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського районуПроєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Фото: коллаж KV
КиевVласть
Проблема регулювання чисельності безпритульних тварин у Києві не втрачає своєї актуальності вже не один рік поспіль. Адже, не дивлячись на суттєве бюджетне фінансування відповідної міської цільової програми, на вулицях столиці безпритульних собак і котів не меншає. Чи можна вирішити цю проблему, які потрібні фінансові і людські ресурси, як кияни можуть оцінити ефективність роботи по регулюванню чисельності безпритульних тварин, в інтерв'ю KV розповіла нова виконуюча обов'язки директора комунального підприємства "Київська міська лікарня ветеринарної медицини" Оксана Кошак.
KV: У комунальному підприємстві Ви людина абсолютно нова. Як оцінюєте стан столичної міської лікарні ветеринарної медицини?
Оксана Кошак: Висновки робити зарано. Зараз розпочата інвентаризація – працює внутрішня комісія КП. Як виконуючий обов'язки керівника, я отримую багато основних засобів і хочу бути певною, що все те, що є по бухгалтерії – в наявності. Це звична практика.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Поки все, що було записано в інвентаризаційних листках, в наявності. Якщо будуть виявлені порушення, то будемо залучати зовнішніх аудиторів, щоб більш ретельно розібратися в ситуації та зрозуміти, чому вона виникла. Так, сьогодні у нас немає коштів для проведення аудиту. Якщо виникне в ньому потреба, то будемо вдячні, якщо фахівці профільного департаменту Київської міськдержадміністрації (КМДА) нам у цьому допоможуть.
KV: У поточному році КП повинно отримати з бюджету Києва в 65,47 млн гривень. Ці кошти будуть отримані чи фінансування зменшилося через перерозподіл бюджетних коштів для протидії поширенню COVID-19?
Читайте: На столичных животных в 2020 году решили освоить 65 млн бюджетных гривен
Оксана Кошак: По міській цільовій програмі контролю за утриманням домашніх тварин та регулювання чисельності безпритульних тварин виділено 25,4 млн гривень. Кошти на капітальні інвестиції (40,07 млн гривень), а саме будівництво Центру захисту тварин на вул. Автопарковій і міського кладовища для тварин, поки притримані. Проте нас запевнили у Київській міськдержадміністрації (КМДА), що наше питання пріоритетне. Сподіваюся, що будівництво зможемо продовжити вже цього року.
Читайте: Центр защиты животных в Киеве будут строить за 131 млн гривен
Проте на сьогодні вже бачу, що наявна потреба в розхідних матеріалах та ліках для стерилізації та лікування безпритульних тварин. І знайти додаткові кошти – це той виклик, який стоїть переді мною.
KV: Чому не вистачає грошей на ліки?
Оксана Кошак: Кошти на роботу з безпритульними тваринами закладено достатньо. Проблема у їх розподілі. Більша частина коштів – 65% – абсолютно логічно направлена на фінансування заробітної плати, решта – 35% – на корми і медикаменти. Але через те, що при підготовці бюджету КП на 2020 рік було недостатньо прораховано, скільки коштів потрібно на закупівлю медикаментів для проведення стерилізації та вакцинації, виникла потреба у додаткових ресурсах.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Поясню на прикладі стерилізації собаки. Для того, щоб стерилізувати собаку потрібно закупити шовний матеріал, медикаменти та розхідники (вата, бинт, спирт, тощо). Ця сума становить щонайменше 500 гривень. А у нас на сьогодні закладено 107 гривень.
Перед командою КП на 2020 рік поставлено планове завдання – провести стерилізацію 8 тисяч безпритульних тварин. Поки це виконується, адже тендери проведені і розхідники та препарати для цього закуплено. На три-чотири місяці нам цього вистачить. Потім треба шукати додаткові ресурси і ми вже сьогодні думаємо, як це зробити, щоб ми продовжили якісну роботу.
Зрештою, задача, яку КП ставило перед собою у минулому році – стерилізація 6-7 тисяч безпритульних тварин – виконана. І у цьому році виконаємо планове завдання, хоча без додаткових ресурсів буде вкрай важко.
KV: Яким чином плануєте знайти для КП додаткові ресурси?
Оксана Кошак: По-перше, місто готове допомогти у проведенні перерозподілу коштів. По-друге, частину коштів, яку ми заробляємо, надаючи послуги населенню, направимо на закупівлю ліків та матеріалів для стерилізації безпритульних тварин. Також додаткові ресурси, сподіваюся, зможемо отримати від благодійників. Наприклад, представники благодійного фонду FOUR PAWS готові приїхати до нас і своїми ресурсами (ветеринарами та медикаментами) допомогти у стерилізації вуличних тварин.
Крім цього, у нас є домовленість з громадською організацією, яка створила благодійний рахунок. На цей рахунок можуть приходити кошти для допомоги безпритульним тваринам, що потрапляють до нашого комунального підприємства. Зовсім скоро запрацює новий сайт КП, де буде кнопка Donate і кожний бажаючий зможе зробити свій внесок, вибравши на яку статтю повинні скерувати кошти. А ми також через сайт будемо показувати використання цих коштів.
Більша частина зібраних таким чином грошей буде спрямована на лікування вуличних тварин. Також кошти будуть витрачатися на їх харчування – є гарна практика, коли опікунам безпритульних тварин допомагають кормами. Також однією з можливих статей витрат буде відновлення технічного забезпечення, яке необхідне для порятунку тварин. Наприклад, у Львові в такий спосіб ми зібрали кошти на банк крові, який вже врятував сотні тварин і врятує ще тисячі.
Окрім того вже сьогодні до нас звертаються люди, які готові працювати по залученню грантів, щоб місто могло отримати додаткові ресурси для безпритульних тварин.
Дуже багато якісної співпраці може бути з соціально активним бізнесом, але ми повинні забезпечити максимальну прозорість по витрачанню коштів.
KV: Міська цільова програма контролю за утриманням домашніх тварин та регулювання чисельності безпритульних тварин гуманними методами на 2020-2022 роки поки Київрадою не затверджена. Проте проєкт вже опрацьований з громадою. Плануєте його просувати?
Оксана Кошак: Проєкт нової програми, на мою думку, доволі розмитий. Я впевнена, що такі документи мають бути дуже чіткими, щоби кожен мешканець міста розумів, що має право робити наше КП, а чого не має. Тому ми подали своє бачення цієї програми. Наш варіант зараз на розгляді у КМДА та незабаром буде винесений на публічне обговорення.
Нічого надзвичайного в документі немає. Загалом проєкт програми просто привели у відповідність до законодавства, щоб наші дії не суперечили положенням номативних документів і були чітко зрозумілі киянам. Особливий акцент зроблено на адопцію тварин.
Читайте: Столичные чиновники хотят “освоить на животных” почти 270 млн гривен на основании спорного документа
Зокрема, у нашому проєкті окремо описана методика по вакцинації та стерилізації собак і котів. Раніше все було зведено на загал, а це неправильно, бо котів у місті дуже багато і має бути передбачено інший алгоритм їх прийому. Треба, щоб безпритульних котів ми могли приймати від опікунів – сил служби відлову для роботи з такою кількістю тварин недостатньо. Щодо собак інший алгоритм – детально прописано, де ми маємо право їх відловлювати. Також виписано положення щодо карантинування. Собаки, які відновлюються, мають бути вакциновані комплексною вакциною і вакциною від сказу і певний час перебувати на карантині. Це необхідно, щоб уникнути спалахів інфекційних захворювань серед тварин. Тільки після цього проводиться обов'язкова стерилізація і чіпування собак.
Надважливе завдання – завершити створення при КП цілодобової “гарячої лінії” та служби швидкої зоодопомоги. До речі, в жодному іншому місті України такої служби, навіть ініціативи щодо її створення, я не бачила.
Сьогодні на базі КП працює служба швидкої допомоги, але технічного забезпечення недостатньо для допомоги кожній тварині. Привести тварину кудись це одне питання, а чим її лікувати – це питання інше. Ми працюємо над тим, аби максимально швидко залучити кошти донорів, щоб мати можливість не просто забрати тварину з вулиці, а й належно її вилікувати.
Також на базі КП в денний час працює “гаряча лінія”. А моя мета, щоб наші ветеринарні клініки були цілодобовими, щоб ми якісно могли забезпечити цикл – цілодобова робота клінік, колл-центра і швидкої зоодопомоги. І це питання додаткових не тільки фінансових, а й, насамперед, людських ресурсів, бо для цілодобових чергувань треба більше персоналу. В нашому КП працюють хороші ветеринари, які можуть зробити надскладну операцію. В той же час штат КП повністю не укомплектований. На даний час його доукомплектовуємо фахівцями, які вкрай важливі для виконання роботи. Про адміністративні одиниці мова не йде.
KV: Як кияни можуть оцінити ефективність міської програми щодо регулювання чисельності безпритульних тварин?
Оксана Кошак: Тільки на підставі даних підрахунку вуличних тварин. Ефективність вимірюється лише одним чинником – кількість тварин на вулицях. Якщо вона зменшується або хоча б залишається стабільною, програма ефективна. До речі, у проєкті програмі ми прописали обов'язкове проведення підрахунку вуличних тварин.
Наприклад, у Львові кожного року проводиться підрахунок безпритульних тварин – один рік рахують собак, інший – котів. Так, у 2015 році на вулицях міста було понад 700 собак, а у 2018 році – вже 400 собак на вулицях. Упродовж трьох років після першого підрахунку через муніципальну ветлікарню прошло близько 2,5 тисяч тварин, яких було стерилізовано. Підрахунок показує, чи в правильному напрямку ми рухаємося. Тварин, на жаль, викидають. І зупинка росту чисельності безпритульних тварин у місті – вагомий результат, а от їх зменшення – величезне досягнення.
KV: Скільки вуличних тварин у Києві, хоча б орієнтовно?
Оксана Кошак: У Києві у 2017 році рахували вуличних собак. Тоді їх виявили близько 2,4 тисячі. Але дані змінюються, їх бажано уточнювати щорічно. Також не треба забувати, що близько 6 тисяч собак сьогодні розміщено у притулках для тварин, і їх кількість збільшується. А що відбувається на вулицях, достеменно невідомо. Про це дізнаємося, коли проведемо підрахунок. Плануємо його зробити у липні – серпні 2020 року. Наголошу, його будуть проводити волонтери – всі охочі, для яких важлива прозорість і з якими ми ще у процесі побудови довірливих відносин.
Наявні електронні механізми підрахунку тварин, які доволі точні та працюють по цілому світу. Якщо ми говоримо про підрахунок собак, то до цього ми можемо залучати кожного киянина, за виключенням дітей, який готовий пройти по своєму сектору і порахувати тварин. Підрахунок виглядає так: на мобільний телефон через Google Play скачується спеціальний додаток, ми реєструємо людину за певним сектором, потім вона з 7 до 9 години ранку проходить по своєму сектору і, якщо бачить безпритульну собаку, фотографує її та вносить у додаток дані щодо наявності бірки на вусі, видимої вагітності, травми і т.п.
У підсумку ретельний зріз кожного сектору математично перекладається у дані по всьому місту. Звичайно, накладається певна похибка.
Котів рахують також за допомогою телефонного додатку, але лише опікуни, які їх підгодовують та знають, стерилізована тварина чи ні, бо у котів кліпси не має. При цьому котів рахувати можна з 7 ранку до 10 вечора, бо вони тримаються дому і не тікають.
Такий підрахунок робиться абсолютно безкоштовно. Також немає потреби додаткових коштів для обробки цих даних. Все, що потрібно – бажання людей допомогти місту порахувати тварин.
В ідеалі порахувати в поточному році і котів, і собак, які мешкають на вулицях. Проте напевне нам це не вдасться. Якщо ми підрахуємо лише собак, то це вже буде певне розуміння рівня безпеки міста. Також дані дозволяють скоригувати наші нормативи по стерилізації безпритульних тварин. Загалом цифри підрахунку безпритульних тварин стануть першоосновою для розуміння того, наскільки інтенсивно нам потрібно працювати.
KV: Багато тварин після стерилізації відправляють на місце вилову. Чому не розподіляти відловлених безпритульних тварин по існуючим притулкам, у тому числі по приватним, яким виділяються дотації з міського бюджету?
Оксана Кошак: Я переконана, що кожній домашній тварині – і собаці, і коту – місце в сім'ї. Там їм безпечно і безпечно оточуючим. Але потрібно дивитися, якою сьогодні є ситуація в Україні. Наша країна є неблагополучною по сказу. Достатньо багато диких тварин носії сказу і наші люди незахищені у цьому питанні. Якщо є місто чи селище, то в ньому обов'язково є кормова база і дикі тварини обов'язково будуть йти на цю кормову базу. Саме для цього у кожному населеному пункті має бути так званий “щит міста” – собаки, які стерилізовані і вакциновані, які знаходяться під опікою мешканців і оберігають місто від надходження диких тварин та тварин з інших територій.
У місті не має бути зграй, але якщо в дворі живе безпритульний собака, якого всі люблять і підгодовують, який щороку вакцинується та стерилізований, то він навпаки створює безпеку для цих дворів, захищає їх від надходження небезпечних тварин.
Коти є природні дератизатори. Киянам, насправді, добре, коли вони живуть на вулиці і полюють за мишами. До речі, коти у Києві захищені місцевою владою: вони визнані частиною екосистеми міста і їм дозволено доступ до підвалів будинків.
Читайте: Давайте беречь киевских котов
Проте у країнах, де висока відповідальність власника та передбачені величезні штрафи за кожну викинуту тварину, де є обов'язкова реєстрація та ідентифікація тварин, механізм розміщення тварин у притулках дуже ефективний. В Україні слабка відповідальність власників, немає закону про реєстрацію та ідентифікацію, штрафи за викинуту тварину мізерні. Лише тоді, коли люди будуть усвідомлювати свою відповідальність за тварину, тільки тоді можно говорити про масове створення притулків. На сьогодні скільки би ми їх не побудували, вони дуже швидко будуть заповнені. Ми просто не впораємося з такою кількістю тварин.
KV: В яких випадках відловлена тварина буде з клінік КП обов'язково відправлятися до притулку?
Оксана Кошак: Сьогодні притулок у Бородянці практично повністю заповнений тваринами і для того, щоб з'явилися вільні місця, тварин потрібно активно прилаштовувати. Дуже багато волонтерів допомагають з прилаштуванням і ми зараз підключаємо для цього всі свої ресурси.
Проте, якщо тварина старенька або має вади зі здоров'ям, наприклад, з зором чи травмована, і на вулиці вона просто не виживе, ми будемо її відправляти у притулок, щоб продовжити адопцію і мати більше часу для прилаштування у сім'ю.
KV: Скільки у тварини, яка знаходиться на перетримці у КП, часу на прилаштування?
Оксана Кошак: Зараз безпритульний собака перебуває на КП впродовж 10 календарних днів. Алгоритм, який ми пропонуємо надалі, передбачатиме перетримку на карантині 5 календарних днів, стерилізацію та післяопераційне утримання одну добу і ще щонайменше 5 календарних днів вольєрного утримання. Впродовж усього часу ми запрошуємо волонтерів гуляти та піарити наших тварин, окрім днів, коли це буде заборонено ветеринарним лікарем. По завершенні терміну тварина прилаштовується в сім’ю під відповідну угоду або повертається на місце вилову.
Доречі, волонтери нам вкрай потрібні для соціалізації собак, бо лише соціалізовану тварину можна швидко прилаштувати в сім'ю. Так, з вуличними собаками працює кінолог, але цього замало. Зараз найбільше потрібна допомога з вигулом.
Якщо говорити про котів, то їх, як правило, приносять опікуни. Зараз опікун має змогу в один день, відповідно до черги, принести вуличного кота, стерилізувати та забрати на власну перетримку.
Ми переконані, що кожен небайдужий до тварин киянин може стати опікуном вуличного кота і, записавшись у чергу, привезти його на безкоштовну стерилізацію. Ми шукаємо зараз ресурси, щоб мати котоловки і переноски, бо не кожний киянин має ці засоби. І щоб, у майбутньому, коли до нас принесли вуличного кота, він вакцинувався від сказу, на другий день стерилізувався і ще три дні знаходився на підприємстві, ми будемо його піарити. Тобто, всього п'ять днів. Якщо нам не вдається за цей час його прилаштувати, то кота повертають на місце вилову.
Кожна вулична тварина, яка певний час перебуває на підприємстві, буде проходити через наш сайт, де можна прослідкувати, коли вона була вакцинована та стерилізована і куди в подальшому прилаштована або відпущена.
KV: Дуже багато нарікань зоозахисників було на спроби зробити обов'язковою реєстрацію домашніх тварин у системі “Реєстрації домашніх тварин”, яка створена КП “Головний інформаційно-обчислювальний центр”. Як зараз буде вирішуватися питання реєстрації?
Оксана Кошак: Я долучена до робочої групи, яка працює над законопроєктом про реєстрацію та ідентифікацію тварин. Сподіваюся, що він буде дуже швидко винесений на розгляд Верховної Ради. Якщо цей законопроєкт буде прийнято, то буде створена єдина всеукраїнська база домашніх та безпритульних тварин.
Якщо ми говоримо про місцеві правила, то реєстрація тварин у багатьох містах, зокрема у Києві, затверджена як обов'язкова. Те, що місто зробило свою базу для реєстрації тварин, дуже добре. Але можлива реєстрація тварин і в інших базах. Єдина умова – місто повинно мати доступ до всіх баз. Зараз ми працюємо над тим, щоб об'єднати дані всіх баз і зрозуміти, скільки тварин зареєстровані у Києві.
Читайте: В Киевсовете согласились использовать разные системы регистрации домашних животных
Муніципальна база буде розвиватися. Ми будемо прагнути до того, аби процес реєстрації проводили всі ветеринарні клініки, які готові це робити і заробляти на цьому. Але сподіваємося, що все ж таки у підсумку буде єдина національна база, де буде інформація щодо кількості тварин зареєстрованих у тому чи іншому місті України.
KV: Які кошти знадобляться для створення всеукраїнської бази реєстрації тварин?
Оксана Кошак: Поки ми працюємо над проектом і кінцеве рішення з цього питання не принято. Робочі групи працюють щотижня. Розглядається, що база буде акумулюватися Держпродспоживслужбою, яка веде облік сільськогосподарських тварин. Цілком можливо, що саме ця служба буде вести єдину національну базу домашніх тварин, однак ми наполягаємо на залученні авторизованих баз даних, аби не створювати монополію.
Реєстрація буде передбачати обов`язкову ідентифікацію тварини, тобто чіпування. Ми розуміємо, що є певні незахищені категорії населення, які не мають достатніх фінансових ресурсів для чіпування домашньої тварини, тому для притулків, громадських організацій і певних категорій громадян будуть передбачені пільги.
KV: Які ще нормативні акти щодо утримання та захисту тварин сьогодні розробляються?
Оксана Кошак: Очікуємо розгляд у другому читанні законопроєкту “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо імплементації положень деяких міжнародних угод та директив ЄС у сфері охорони тваринного та рослинного світу)” від 30.10.2019 року № 2351.
Якщо його приймуть, то в нашій країні не можна буде вирішувати регулювання чисельності безпритульних тварин за допомогою евтаназії. Це великий крок вперед в плані захисту безпритульних тварин. Також в документі буде чітко виписано, в яких випадках евтаназія допустима. Адже є моменти, коли тварина терпить страшні муки і потрібно припинити її страждання. Але такі рішення повинні прийматися виключно профільними спеціалістастами і коли тварину врятувати просто неможливо, а вона з кожною хвилиною страждає все більше.
В разі прийняття законопроєкту буде посилено відповідальність власників за викинуту тварину, за жорстоке ставлення до тварини.
Проте в Україні є інша проблема – практично немає ветеринарної судової експертизи. Таку експертизу роблять лише в одному закладі в Харкові. І це фактично робить неможливим проведення розтину тварини, щоб довести, що саме дії певної людини спричинили смерть тварини. Зокрема, через це всі справи щодо жорстокого поводження з тваринами заходять у глухий кут. Звичайна ветеринарна експертиза може сказати, від чого померла тварина, але не встановлює причинно-наслідковий зв'язок між дією людини і смертю тварині.
Довідка KV: Оксана Кошак народилась у 1982 році. У 2002 році закінчила Львівський банківський інститут НБУ за спеціальністю “Облік та аудит”.
Працювала на керівних посадах у бізнесі, в тому числі у міжнародних компаніях. З березня 2016 року до травня 2020 року очолювала львівське комунальне підприємство “Лев”, що опікується безпритульними тваринами.
З 12 травня 2020 року – позаштатний радник Львівського міського голови з питань поводження з тваринами у Львові.
З 26 травня 2020 року виконує обов'язки директора КП “Київська міська лікарня ветеринарної медицини”.
Оксана Кошак є учасницею та співкоординатором впровадження до навчальної програми шкіл Львова обов’язкового курсу уроків гуманного поводження з тваринами на базі біології “Маленький принц “Львів, що любить тварин”, співавторкою ухвал Львівської міської ради "Про регулювання чисельності безпритульних тварин", "Правила утримання та поводження з тваринами", "Про створення інфраструктури для вигулу собак", співрозробниця проєкту Закону України “Про реєстрацію та ідентифікацію домашніх тварин".
Фото: KVКиевVласть
Сьогодні, 21 червня 2020 року, планові відключення електроенергії в Київській області відбудуться у: Баришівському, Богуславському, Бориспільському, Броварському, Володарському, Іванківському, Києво-Святошинському, Макарівському, Рокитнянському, Сквирському, Ставищанському, Таращанському, Фастівському та Яготинському районах.
Про це KV стало відомо з повідомлення офіційного сайту "Київобленерго".
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Точні адреси, терміни і причини відключення електроенергії – нижче в таблиці.
Районний підрозділ
Населений пункт
Вулиця
Роботи
Час пров. робіт
Баришівський
м. Березань
вул. Героїв АТО, Ювілейна, Чехова, Г.Небесної Сотні, Філатова, Франка, Сумська, Михайлівська, Поліська, Шевченків шлях, Молодіжна, Комарова, Київська, Зарічна, В.Чорновола, Жовтнева, Будівельників, Горького, п-к, Богатирський, Братів Охріменків, Березовий
Технічне обслуговування (розп. 39)
з 8 по 17 год
Богуславський
с.Дибинці
Госп Двір катодний захист
розчистка траси
з 8 по 20 год
Бориспільський
Бориспіль
вул.К.Шлях
капітальний ремонт
з 8 по 18 год
Броварський
Русанів (1-ше Травня)
Квітневе, Весняна, Першотравнева
ЧИСТКА ТРАСИ
з 8 по 20 год
Броварський
Русанів (1-ше Травня)
Квітнева, Весняна, Першотравнева
ЧИСТКА ТРАСИ
з 8 по 20 год
Володарський
смт. Володарка
Набережна, Миру, банк, центр захисту дітей
капітальний ремонт
з 8 по 12 год
Іванківський
Прибірськ
Петровського
Капітальний ремонт
з 8 по 20 год
Іванківський
Термахівка
Нова
Капітальний ремонт
з 8 по 20 год
К.-Святошинський
Хотів
Набережна
Кап. ремонт ТП
з 9 по 14 год
К.-Святошинський
Ходосівка
Садова
Кап. ремонт ТП
з 14 по 20 год
Макарівський
Ніжиловичі
Чернівецька.Новодністровська
Технічний огляд
з 8 по 21 год
Рокитнянський
Луб’янка
Центральна, Перемоги, Шкільна, Першотравнева, Гагаріна
Капітальний ремонт
з 8 по 14 год
Рокитнянський
Першотравневе
повністю
Капітальний ремонт
з 14 по 20 год
Сквирський
с.Красноліси
в.Воздвиженська.1-го Травня.Гагаріна.Шкільна.Л.Українки.Лісова.
Ремонт Р-10 КТП-291
з 8 по 15 год
Ставищанський
с.Станіславчик
вул.Шевченка
Капремонт
з 8 по 20 год
Таращанський
м.Тараща
Безіменна, Довженка,Виговського Чкалова, Довженка
Розчистка траси
з 8 по 20 год
Таращанський
м.Тараща
Революції
Розчистка траси
з 8 по 20 год
Цей графік не стосується позапланових (аварійних) відключень електроенергії. Про аварійні відключення КиевVласть повідомлятиме читачів за нагодою.
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, станом на третій квартал 2019 року власниками крупних пакетів акцій ПрАТ "Київобленерго” вказані: НГР Б.В. (NGR B.V.) (Нідерланди) – 35.54% та ТОВ “ДТЕК Нафтогаз” – 58,45%. Кінцевим бенефіціарним власником “Київобленерго” зазначений Ринат Ахметов. У травні 2019 року керівництво "Київобленерго" на чолі з Володимиром Чернявським було звільнено, генеральним директором був призначений Віталій Шайда.
Раніше, у січні 2019 року, операційна компанія, що відповідає за нафтогазовий напрямок в структурі енергетичного холдингу Рината Ахметова ДТЕК – "ДТЕК Нафтогаз" – отримала 24,99% акцій ПрАТ "Київобленерго". Ця частка до цього належала групі VS Energy International Ukraine (ТОВ "ВС Енерджі Інтернейшнл Україна") – “доньці” російської компанії VS Energy.
Зазначимо, що співвласник VS Energy – Олександр Бабаков, член Ради Федерації РФ, колишній спецпредставник президента РФ Володимира Путіна з питань координації організацій росіян за кордоном.
Також KV повідомляла, що 7 листопада 2017 року ПрАТ "Київобленерго" очолив Володимир Чернявський, колишній керівник КП "Полтаваобленерго". Він замінив в "Київобленерго" Івана Полив'яного, який був убитий у себе вдома 24 вересня 2017 року.
Читайте: Планові відключення електроенергії в Київській області 20 червня 2020 року (повний список населених пунктів)я Фото: phoneinf.com
КиевVласть
Киевский дворец детей и юношества заказал у ООО “Модерн телеком инжиниринг” переоснащение систем противопожарной защиты своего здания по ул. Ивана Мазепы, 13. До конца 2022 года эта фирма должна установить в здании новые системы автоматического водяного пожаротушения и пожарной сигнализации. Заплатят подрядчику за работу 11,5 млн гривен.
Как стало известно KV из объявления электронной системы публичных закупок ProZorro, 9 июня 2020 года Киевский дворец детей и юношества (*) заключил договор с ООО “Модерн телеком инжиниринг” (**) на техническое переоснащение систем противопожарной защиты в своем здании по ул. Ивана Мазепы, 13 в Печерском районе. Цена договора составила 11,5 млн гривен.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
ООО “Модерн телеком инжиниринг” до конца 2022 года должно установить системы автоматического водяного пожаротушения, пожарной сигнализации, оповещения о пожаре и диспетчеризации.
Конкуренцию ООО “Модерн телеком инжиниринг” в тендере составили ООО “Эксперт 112” (***), ООО “Комплекс-В” (****), ЧП “Охрана-004” (*****) и ООО “Тондо Групп” (******). Предложения трех последних были выгоднее по цене, но их отклонили из-за несоответствия тендерным требованиям.
Закупка сопровождалась жалобами от участников в Антимонопольный комитет Украины (АМКУ) на дискриминационные требования тендера, но они не были удовлетворены.
Согласно данным аналитической системы Youcontrol, ООО “Модерн телеком инжиниринг” основано в 2014 году. Учредители – Сергей Войтенко (30%, директор), Нина Браилова (30%) и Анатолий Овдий (40%). Основной вид деятельности – строительство сооружений электроснабжения и телекоммуникаций. Уставный капитал составляет 10 тыс. гривен.
По результатам участия в публичных закупках ООО “Модерн телеком инжиниринг” заключило 22 договора на общую сумму 14,07 млн гривен с учетом нынешнего (данные Clarity Project).
Ранее KV сообщала, что в апреле 2020 года Киевский дворец детей и юношества за 4,41 млн гривен заказал ремонтно-реставрационные работы своего здания. ООО “Техностройсервис 2006” на протяжении полутора лет должно отремонтировать 6 кабинетов и фасад дворца.
Читайте: В Киевском дворце детей и юношества за 4,41 млн гривен отремонтируют 6 кабинетов и фасад
Киевский дворец детей и юношества основан в 1997 году Киевсоветом. Сегодня это внешкольное учебное заведение проводит обучение на разных уровнях – от начального ознакомления до профессиональной подготовки. В нем занимаются учащиеся от 5 лет до 21 года в 650 кружках по 200 направлениям.
В здании, где сегодня находиться Киевский дворец детей и юношества, с 1965 года работал Дворец пионеров и школьников. Дворец был построен в 1962-1965 годах по проекту архитекторов Авраама Милецкого и Эдуарда Бельского. А художники-монументалисты Ада Рыбачук и Владимир Мельниченко оформляли мозаикой интерьеры дворца и бассейн перед зданием.
Читайте: У Киевского Дворца детей и юношества впервые за 40 лет заработал комплекс фонтанов “Звезды и созвездия” (фото)
Киевский дворец детей и юношества возглавляет Оксана Добровольская. Он подчинен Департаменту образования и науки (до марта 2018 года – Департамент образования и науки, молодежи и спорта) Киевской горгосадминистрации (КГГА), руководит которым Елена Фиданян. Курирует работу этого департамента заместитель главы КГГА Валентин Мондриевский.
* Київський Палац дітей та юнацтва (код ЄДРПОУ: 02141207)
** ТОВ “Модерн телеком інжиніринг” (код ЄДРПОУ: 39107424)
*** ТОВ “Експерт 112” (код ЄДРПОУ: 42944209)
**** ТОВ “Комплекс-В” (код ЄДРПОУ: 02141207)
***** ПП “Охорона-004” (код ЄДРПОУ: 39415273)
****** ТОВ “Тондо Груп” (код ЄДРПОУ: 41212299)
Фото: The VillageКиевVласть
Епідемія шириться територією столичного регіону – нові осередки хвороби з’явилися в дитсадках та одній з обласних лікарень. Щоби протидіяти хворобі влада підтримує безкоштовну телемедицину: тепер мешканці Київщини мають змогу проконсультуватися з лікарем онлайн. Тим часом, життя не стоїть, триває велике будівництво. На нього обласна влада витратила майже 70 млн гривень.
Про це KV стало відомо за результатами онлайн-брифінгу в.о. голови КОДА Василя Володіна щодо ситуації у Київській області 10 червня.
Коротка довідка про епідемситуацію
Захворіло 1865 людей, видужало 595, померло 38. 231 людина – на стаціонарному лікуванні, 1634 на самоізоляції. 7537 під медичним наглядом.
Консультації онлайн
Бізнес і влада продовжують активно співпрацювати: КОДА та онлайн-хаб Doc.ua підписали меморандум про співпрацю. Хаб входить до складу групи компаній "Ефективні інвестиції". Тепер протягом червня мешканці Києва та області зможуть скористатися безкоштовною аудіоконсультацією лікарів і пройти інформаційне онлайн-тестування на симптоми коронавірусу. Лікарі проконсультують, допоможуть скласти алгоритм дій і визначити симптоматику, розшифрувати результати аналізу. Тривалість консультації – 10 хвилин. Отримати послугу можна після реєстрації на сайті онлайн-хабу.
Ситуація в ковід-осередках
У будинку літніх людей у селі Зазим'я, після отримання повторних результатів ПЛЦ-тестування з'ясувалося, що інфікованих немає, санітарно-контрольний пост знятий.
У дитячому садку "Калинка", Бровари, знайдено інфікованих дев’ятеро дітей і троє дорослих.
Дитячий садок у Боярці: на стаціонарі 1 дитина. Виховательці, у якій першої був виявлений COVID, лікарі надають медичну допомогу. Інші дорослі і діти на самоізоляції, протестовано 25 дітей і 17 дорослих. 8 червня проведено ПЛР-тестування батькам хворих дітей, 9 червня – 25 педагогам. Результати досліджуються, заклад повністю закрито до 26 червня. Проведена дезінфекція приміщень, люди, що контактували з інфікованими, попереджені про необхідність самоізоляції.
Дитячий садок "Казка", Ірпінь – є одна хвора, помічник кухаря, відвідувала дитсадок 29 травня, контактувала з 17 людьми. Інфекцію виявили 5 червня. Зараз вона на самоізоляції, людей, що мали контакт із інфікованою, перевіряли 10 червня.
Новий осередок
3 червня вірус виявили у буфетниці терапевтичного відділення Яготинської центральної районної лікарні. На даний момент вона перебуває на лікуванні в інфекційному відділенні Переяслав-Хмельницької ЦРЛ. Проведено 42 експрес-тести медпрацівників та іншого персоналу трьох відділень Яготинської ЦРЛ. Отримано 12 позитивних результатів – 11 лікарів та медсестер і 1 буфетниця дитячого відділення. Всі інфіковані на самоізоляції, обстеження медпрацівників ЦРЛ триває.
Станом на 10 червня терапевтичне, педіатричне та пологове відділення Яготинської райлікарні повністю закриті для відвідування. Інші відділення працюють в штатному режимі, поліклініка приймає за направленням сімейного лікаря. Потік пацієнтів на госпіталізацію профілів зазначених відділень перенаправляється до Баришівської ЦРЛ, Березанської міської лікарні та Броварської багатопрофільної клінічної лікарні. Попереджена служба екстреної медичної допомоги.
Медпрацівники
Всього з початку пандемії в Київській області інфіковано 372 медпрацівники. Більша половина перебуває в лікарнях Києва. 1222 працівника закладів охорони здоров'я, які безпосередньо надають допомогу хворим на коронавірус, за квітень виплачено надбавку в розмірі 4 млн 432 тис. гривень.
Нове районування Київщини
Наразі Київська область, як і решта областей країни, перебуває у процесі адміністративної реформи, а саме: укрупнення районів. Замість 25, на які зараз поділена область, планується створити уп’ятеро менше. Це має зменшити чиновницький апарат та відповідно витрати на нього. Йдеться про присутність регіональних відділень органів виконавчої влади в новоутворених районних центрах, що не перетинається із утворенням та діяльністю об'єднаних територіальних громад, завдання котрих – надавати послуги своїм мешканцям та піклуватися про їхнє комфортне та безпечне життя.
На сьогодні розглядається два варіанти адміністративно-територіального поділу Київщини – з п'ятьма або шістьма районами. Головне питання, яке турбує кожну громаду, – визначення нових адміністративних центрів районів. Принцип, за яким вони визначаються, прописаний у Методиці, затвердженій Міністерством розвитку громад і територій, також це воля самих громад. Критерій за методикою – населення центру має бути понад 50 тис. чоловік, він має бути розташований не ближче за 30 кілометрів до міста Києва, а віддаленність підпорядкованих населених пунктів має бути не більше 60 кілометрів від райцентру, тощо.
Після кожної зустрічі протоколи нарад передаються до профільного Міністерства.
Робочі поїздки
Із робочими поїздками Василь Володін вже відвідав Миронівський, Сквирський, Богуславський та Вишгородський райони. В центрі уваги – своєчасне виконання проєктів “Великого будівництва”, стан місцевих підприємств, які забезпечують економічний розвиток області, та проведення зустрічей із представниками бізнесу, де обговорюється залучення нових інвестицій та створення нових робочих місць. Також для Володіна важливо дізнаватись про проблеми районів безпосередньо від їхніх мешканців. Головними є дороги, медицина, транспорт та належний стан інфраструктури.
“Велике будівництво”
Цей проєкт стартував в області у березні 2020 року. Дата його закінчення – 14 грудня цього року. Він охоплює 6 шкіл, 7 дитячих садочків, 5 стадіонів. Загальний обсяг фінансування у 2020 році по усіх проєктах складає 260,7 млн гривень. З них вже освоєно 68 млн гривень. Рівень виконання становить більше 26%.
“Спортивна Київщина”
Втілюється також программа “Спортивна Київщина”, яка має бути завершена до наступного січня. У рамках її виконання вже збудовано 136 майданчиків. Минулого тижня було відкрито майданчик та міні-футбольне поле у селі Стайки Вишгородського району. Ще відкрито майданчики у селі Гоголеві Броварського району, селі Студеники Переяслав-Хмельницького району, селі Потік Миронівського району. Та міні-футбольні поля у Згурівському районі – в селищі Згурівка та селі Велика Олександрівка. До кінця року має бути введено в експлуатацію ще 77 об'єктів.
Фото: коллаж KVКиевVласть
В Києві продовжується процес видачі дозволів на навчання недоліцензованим комунальним садочкам та школам. Цього разу від Київської міської державної адміністрації (КМДА) документи на здійснення освітньої діяльності отримали 12 навчально-виховних комплексів Деснянського, Солом’янського та Дніпровського районів.
Як стало відомо KV, упродовж травня 2020 року Київська міська державна адміністрація погодила низку розпоряджень щодо здійснення освітньої діяльності в місті Київ.
Причиною цього став процес оновлення ліцензій навчальним закладам І ступеня за спрощеною процедурою у зв’язку з реформуванням закладів середньої та початкової освіти у рамках концепції “Нової української школи” .
Згідно з документами, ліцензії у сфері повної загальної середньої за рівнем початкової освіти одержали 12 муніципальних навчально-виховних комплексів (НВК). Це – спеціалізовані школи з поглибленим вивченням англійської мови. Переважно відкривалися ці установи ще в 70–90-роках як дошкільні заклади із проєктною потужністю до 400 місць, але згодом пережили не один етап освітньої реорганізації.
Як зазначається, комплекси отримали ліцензії без проходження процедури ліцензування.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Нагадаємо, що до 2016 року діяльність державних і комунальних закладів у сфері загальної середньої та дошкільної освіти не підпадали під ліцензування. Тож заклади освіти, які діяли на день набрання чинності нового закону “Про освіту” (до 28.09.2017), отримують ліцензію без проходження відповідної процедури на ті ж рівні освіти, за якими здійснювалась діяльність. Натомість навчальні заклади, створені після 28.09.2017, підпадають під ліцензування на загальних засадах.
Деснянський район
Найбільшу кількість, вісім ліцензій, отримали комунальні навчальні заклади Київської міськради, розташовані в Деснянському районі.
“Видати школі І ступеня № 311 Деснянського району міста Києва (місцезнаходження: вулиця Милославська, будинок 27) ліцензію на провадження освітньої діяльності у сфері повної загальної середньої освіти за рівнем початкової освіти з ліцензованим обсягом 400 осіб (без проходження процедури ліцензування)”, – йдеться в розпорядженні № 672.
Це – початкова україномовна школа, здійснює освітню діяльність ще з 1994 року. Згідно з даними аналітичної системи YouControl, заклад одержав юридичну реєстрацію в березні 2003 року. Педагогічний штат нараховує 29 викладачів, які працюють під керівництвом директора Тетяни Колчанової. На сайті установи зазначається, що за кошти батьків забезпечуються лише сніданки дітей. Так, у 2020 році мерія виділила на заклад 12,9 млн гривень, вартість утримання одного учня тут коштує 36 гривень.
На фото: школа № 311
Аналогічну ліцензію здобула й початкова школа № 312, спеціалізована на поглиблене вивчення англійської мови. Заклад зареєстровано за адресою: вулиця Каштанова, будинок 12, у січні 2006 року. Педагогічний колектив школи складається з 34 вчителів, викладацький стаж яких варіюється від 15 до 48 років. Очолює заклад – Тетяна Дьяченко, член Асоціації керівників шкіл міста Києва.
Так, у школі започатковані групи з вчителів, які ведуть освітню роботу за певними тематичними напрямками. Ведеться співпраця і з Інститутом психології АПН України ім.Г.С.Костюка, благодійним фондом LEGO Foundation. Особливістю школи є можливість учнів навчатися за технологічною програмою “Росток” і, при потребі, долучатися до дистанційного навчання. Утримання ж школи коштує місту понад 10 млн гривень.
Спеціалізовані комплекси
Крім того, початковою освітою маленьких киян забезпечуватимуть спеціалізовані НВК із поглибленим вивченням англійської мови: “Київські каштани” ***, “Вікторія” ****, “Деснянка” *****, “Усмішка” ******. Ліцензований обсяг послуг кожного закладу – 360 осіб.
На сайті НВК “Київські каштани” зазначається, що відкрився заклад по вулиці Каштановій, 13-Б, у серпні 1988 року як дитсадок із проєктною потужністю на 320 місць.
Нині це – спеціалізований НВК, який очолює Ірина Атаманчук, а в установі працює 27 педагогів. Упродовж 2018–2019 навчального року в закладі функціонувало шість дошкільних груп та п’ять 1–4 класів, у яких навчалась 301 дитина за програмою Нової української школи.
Майже чверть століття діяльності за плечима НВК із поглибленим вивченням англійської мови “Вікторія” (вулиця Закревського, 85-В), “Деснянка” (бульвар Вигурівський, 13-Б) та “Усмішка” (вулиця Бальзака, 90-А).
У “Вікторії” навчається 234 дитини, проте поглибленим вивченням англійської у 2019 році була охоплена лише 91 дитина. Заклад функціонує під керівництвом вчителя вищої категорії з 34-річним педагогічним стажем Галини Левківської. У школі викладає 26 вчителів різної кваліфікаційної категорії.
На фото: Спеціалізований НВК “Вікторія”
“Деснянкою” і 39 викладачами НВК керує з 2000 року Людмила Діденко. Функціонує в школі чотири вікових групи дошкільнят та 8 класів початкової школи (по 2 класи на паралелі), у яких навчають за новими державними стандартами. Сьогодні наповнюваність школи сягає 109 %. А у 2018 році утримання школи для бюджету Києва обійшлося в понад 9 млн гривень.
На сайті “Усмішка” повідомляється, що вільних місць на наступний навчальний рік у закладі не залишилося. У школі навчається понад 250 дітей у чотирьох дошкільних групах та восьми початкових класах. Крім того, в закладів запроваджуються LEGO технології під керівництвом директорки Ірини Щербини. Щороку на утримання школи виділяється майже 10 млн гривень.
Ще одна спеціалізована установа, яка отримала ліцензію на навчання 360 дітей – спеціалізований НВК “Мрія” *******, що розташований по вулиці Беретті, 9. Школа надає освітні послуги понад 25 років і позиціонує себе, як заклад нового типу.
Так, “Мрія” спеціалізується на навчанні й реабілітації дітей із захворюваннями опорно-рухового апарату й затримкою розвитку. У дошкільній ланці функціонує п’ять таких різновікових груп, у шкільній – 9. Загалом навчається тут майже 170 дітей (наповнюваність до 50 %), суми ж утримання спецзакладу сягають подекуди до 16 млн гривень. Територіально заклад охоплює навчанням дітей Деснянського (до 80 %), Дарницького, Дніпровського, Подільського й Оболонського районів. З 1992 року заклад очолює Ірина Кабанова.
Трохи менше, 300 осіб, здобув право навчати та виховувати спеціалізований НВК “Лісові дзвіночки”******** з поглибленим вивченням англійської мови. Заклад розташований по вулиці космонавта Волкова, 22-А. Опікується комплексом із 2012 року вчитель англійської мови з 11-річним педагогічним стажем Любов Телецька. Особливістю програми закладу є забезпечення принципу безперервності та наступності двох ланок – дошкільної та молодшої шкільної. Так, у 2018–2019 навчальному році СНВК забезпечив початковою освітою 130 учнів. Проте утримання закладу із загальною потужністю на 220 місць коштує міському бюджету понад 11 млн гривень.
Солом’янський та Дніпровський райони
Ще чотири ліцензії одержали спеціалізовані школи Солом’янського та Дніпровського районів.
Так, у Солом’янському районі продовжить освітню діяльність із ліцензованим обсягом 602 особи, а це 20 класів, спеціалізована школа І ступеня № 324 *******. Очолює колектив із 45 педагогів директор школи Ірина Маслова. У 2020 році на утримання цього закладу з бюджету міста було виділено понад 19 млн гривень, з них 900 тис. – спрямовано на капітальний ремонт. Будівля столичної школи розташована по вулиці Миколи Голего, 8, і сьогодні його мережа переповнена на 128 %.
У Дніпровському районі ліцензії одержали три початкові навчально-виховні комплекси. З можливістю навчати 210 дітей – Монтессорі ********* з поглибленим вивченням англійської мови та “Щастя”*********** – з поглибленим вивченням іноземних мов. А також комунальний НВК “Струмочок” ********** з ліцензованим обсягом на 200 місць.
“Монтессорі”- перший навчальний комплекс, що почав започатковувати в Україні монтессорі-педагогіку. НВК виховує дітей за системою гуманістичної і вільної педагогіки відомої італійської освітянки Марії Монтессорі. Заклад є державним і працює з 1992 року, реалізуючи можливість безперервної освіти дітей віком від 2 до 10 років. Керує монтессорі-школою Тетяна Михальчук.
Проте, незважаючи на самобутність, у закладі навчається до 90 учнів. А капітальний ремонт школи по вулиці Ентузіастів, 1/5, востаннє здійснювався ще у 2008 році. Хоча торік обсяг видатків на його утримання сягнув понад 10 млн гривень, що в декілька разів більше сум фінансування минулих років.
Школа “Щастя” з поглибленим вивченням іноземних мов заснована в 1992 році й розташована по вулиці Кибальчича, 3. Особливістю закладу, мабуть, є те, що в ньому навчаються діти із усіх районів Києва, тому для учнів організовано підвіз шкільними автобусами за декількома маршрутами. Працює НВК під керівництвом директора Ігоря Халемського. Зважаючи на потужність закладу до 220 місць, у школі в 1–4 класах цьогоріч навчалось усього 108 дітей. Витрати на заклад місту вартують понад 9 млн гривень.
На фото: НВК “Щастя”
А ось фінансове забезпечення комунального НВК “Струмочок” (бульвар Праці, 4-А) у 2019 році складало трохи понад 7 млн гривень. Це одна із найстаріших шкільних будівель, відкритих ще в 1965 році. Керує установою Світлана Мельник.
Нагадаємо, раніше Київська міськдержадміністрація погодила комунальному і двом приватним установам ліцензії на право здійснення освітньої діяльності в дошкільній сфері в Печерському та Голосіївському районах столиці.
Читайте: КГГА раздала лицензии коммунальным и частным детсадам столицы
* Школа І ступеня № 311 Деснянського району міста Києва (код ЄДРПОУ: 22934200).
** Спеціалізована школа І ступеня № 312 з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22934223).
*** Спеціалізований НВК “Київські каштани” з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22874627).
**** СНВК “Вікторія” з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22874716).
***** СНВК “Деснянка”з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22874640).
****** СНВК “Усмішка” з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22874722).
******* СНВК “Мрія” з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району м. Києва (код ЄДРПОУ: 22874484).
******** СНВК “Лісові дзвіночки” з поглибленим вивченням англійської мови Деснянського району міста Києва (код ЄДРПОУ: 22874231).
******** Спеціалізована школа І ступеня № 324 м. Києва (код ЄДРПОУ: 25729558).
********* НВК Монтессорі з поглибленим вивченням англійської мови (дошкільний навчальний заклад-школа І ступеня) (код ЄДРПОУ: 22,876 млн).
********** Комунальний навчальний заклад “Навчально-виховний комплекс “Струмочок” міста Києва (дошкільний навчальний заклад-школа І ступеня) (код ЄДРПОУ: 26388148).
*********** НВК “Щастя” з поглибленим вивченням іноземних мов (дошкільний навчальний заклад-спеціалізована школа І ступеня) (код ЄДРПОУ: 26388378).
Фото: колаж KV
КиевVласть
На Київщині активно триває реалізація проекту “Велике будівництво”, ініційованого президентом України Володимиром Зеленським. В рамках національного проекту до кінця 2020 року заплановано відкрити новий дошкільний навчальний заклад на 75 місць у с. Синяк Вишгородського району.
Про це KV стало відомо із повідомлення прес-служби Київської облдержадміністрації (КОДА). Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
На території Синяківської сільської ради, до якої входить чотири населені пункти: с. Синяк, с. Червоне, с. Раківка, с. Вороньківка відсутні дошкільні начальні заклади. При цьому населення сільради складає 2200 людей, з яких 143 дитини дошкільного віку.
Будівництво дитячого садка в с. Синяк розпочалося у 2019 році. Загальна кошторисна вартість проекту склала 39 345,274 тис. грн. Протягом року на роботи з будівництва було використано 3,6 млн грн. Станом на 01.01.2020 залишкова вартість складала 35 707,403 тис. грн.
У 2020 році реалізацію проєкту продовжено за рахунок коштів Державного фонду регіонального розвитку та співфінансування з місцевих бюджетів. Цьогоріч вже профінансовано 6 млн грн.
Станом на 5 червня будівельна готовність дитсадка становить 28%. Здачу об’єкту заплановано завершити до кінця 2020 року.
“Незабаром ще 75 дітей, які проживають у Вишгородському районі зможуть навчатися в комфортних та безпечних умовах. Для їх повноцінного та усестороннього розвитку ми з нуля будуємо сучасний дитсадок. Реалізація таких важливих для області проектів стала можливою завдяки проекту Президента України “Велике будівництво”, – повідомив т.в.о. голови Київської облдержадміністрації Василь Володін. – Попереду ще багато роботи. Багато нових об’єктів заплановано реалізувати. Працюємо далі”.
Читайте: В КОДА обговорили принципи нового районування Київщини
Фото: прес-служба КОДА КиевVласть
Завтра, 10 червня, делегати від громад Київщини влаштують пікет під стінами Кабінету Міністрів. Мітингарі зберуться через пропозицію Мінрегіону визнати Бучу центром новоствореного району столичної області. На їх думку, право бути центром належить Ірпеню, оскільки місто має більше переваг, насамперед – розвинену соціальну та транспортну інфраструктуру. Крім цього, саме Ірпінь був визначений центром району Офісом реформ Київщини, який і готував для уряду пропозиції адмінтерподілу області після завершення реформи децентралізації. Ідею створення Ірпінського району підтримують і в Київоблраді, проте, наголошують: останнє слово за парламентом та урядом, а пропозиції місцевої влади – носять лише дорадчий характер.
Як стало відомо KV, 10 червня о 08:00 представники одразу кількох громад Київщини (Ірпеня, Гостомеля, Ворзеля, Коцюбинського, Козинців, Михайлівки-Рубежівки, Забуччя, Бородянки, Вишгороду, Бучі) збираються на пікет Кабінету Міністрів України з вимогою надати місту Ірпінь статус адміністративного центру субрегіонального рівня.
Як писала KV, навколо майбутнього адміністративно-територіального поділу Київщини вже не перший місяць точиться скандал.
Ще в серпні 2019 був презентований перший проект районування Київщини, який передбачав створення в області 4 об'єднаних районів: Білоцерківського (з населенням 487,2 тис. осіб), Броварського (435,9 тис. осіб), Васильківського (435,8 тис. осіб) та Ірпінського (358,8 тис. осіб).
Ірпінь вважався пріоритетним центром великого району Київщини, до якого мали б увійти Поліський, Іванківський, Вишгородський, Бородянський, Макарівський, Києво-Святошинський райони та міста обласного значення Ірпінь і Буча.
Проте Міністерство розвитку громад згодом передумало і в проєкті майбутніх районів області визначило адмінцентром місто Бучу.
На фото: карта районування Київщини з Ірпінським районом
На фото: карта районування Київщини з Бучанським районом
Як пише на своїй сторінці у Facebook екс-мер, голова Інвестиційної ради Ірпеня Володимир Карплюк, КОДА не подала до Уряду звернення багатьох громад, які вимагали створення саме Ірпінського району, тож сотні жителів Київщини хочуть донести цю позицію до уряду самостійно.
Звернення
4 червня, керівники низки місцевих рад Приірпіння й нинішнього Києво-Святошинського району у відкритому листі закликали Прем’єр-міністра України Дениса Шмигаля та народного депутата від 95-го округу Олександра Горобця (“Слуга народу”) не допустити створення району з центром у місті Буча.
Лист підписали в.о. мера Ірпеня Андрій Літвінов, в.о. Коцюбинського селищного голови Сергій Даніш, Михайлівсько-Рубежівський сільський голова Андрій Помазан, Козинцівський сільський голова Володимир Вигінний, а також очільники сіл Горенка і Бузова Анатолій Драпей і Сергій Кижлай.
“На засіданні міжвідомчої робочої групи з підготовки пропозиції щодо адміністративно-територіального устрою Київської області було розглянуто напрацювання Київської обласної державної адміністрації щодо наступного етапу реформування місцевого самоврядування та територіальної організації влади 06.05.2020 року Київська облдержадміністрація повідомила, що передбачається створення Ірпінського району з центром у місті Ірпінь”, – йдеться у листі.
Також там зауважили, що до 2006 року Буча була селищем, підпорядкованим Ірпінській міській раді, й низка комунальних підприємств Ірпеня та державних установ, розташованих на його території, досі забезпечують життєдіяльність Бучанської громади. Створення району з центром в Ірпені не потребуватиме додаткових витрат на організацію мережі необхідних державних і комунальних структур, які вже працюють у місті. Також Ірпінь відповідає вимогам, що пред’являються до центрів нових районів урядовою методикою формування адміністративно-територіальних одиниць субрегіонального (районного) рівня.
Підписанти листа закликали Прем’єр-міністра й народного депутата провести з ними зустріч, “що дасть можливість відстояти інтереси громад щодо створення Ірпінського району з центром у місті Ірпінь”. Станом на 9 червня відповіді вони не отримали.
Переваги Ірпеня
У коментарі KV Андрій Літвінов наголосив, що Ірпінь є історичним центром регіону, в який входили селища Ворзель, Гостомель, Коцюбинське та до 2006 року селище, а згодом місто Буча. Для обслуговування всіх населених пунктів в Ірпені була створена спільна інфраструктура, якою користуються всі селища. Буча, ставши містом в 2007 році, до сьогодні користується цією інфраструктурою.
За його словами, Бучу та Ірпінь обслугвує ціла низка установ та відомств, які мають регіональні офіси саме у Ірпені. Так мова йде про: Управління Пенсійного Фонду України Київської області, Управління Держказначейства у Ірпені, Управління ГУ Державної податкової служби у Київській області, міський відділ Державної міграційної служби України у Київській області, Ірпінсько-Бучанський об’єднаний міський військовий комісаріат, Ірпінський міський відділ ГУ ДСНС України у Київській області, Ірпінський міський центр зайнятості населення, Ірпінський міський суд Київської області, Ірпінську філію “Київоблгазу”, Ірпінський РП ПАТ “Київобленерго”, Київську обласну філія ВАТ “Укртелеком”, Ірпінське відділення поліції ГУ НП в Київській області.
Крім того, Ірпінською міською радою створено низку комунальних підприємств, які успішно виконують свої функціональні обов’язки. Це, зокрема, Управління праці та соціального захисту населення м. Ірпінь, Управління освіти і науки Ірпінської міської ради, Відділ культури (музична школа, бібліотеки, будинки культури), Служба у справах дітей та сім’ї, КП “Теплоенергопостач”, КП “Ірпіньводоканал”, Архівний відділ Ірпінської міської ради, Трудовий архів, Медичні заклади. (Ірпінська центральна міська лікарня, Ірпінський пологовий будинок, Ірпінська дитяча міська лікарня, Ірпінська міська поліклініка, Ірпінська стоматологія).
“В порівнянні з Бородянкою, Вишгородом чи Бучею Ірпінь має найрозвинутішу інфраструктуру та найвищі показники розвитку у Київській області. З 2015 року місто продемонструвало найбільш динамічний розвиток з усіх міст Київщини. Зведений бюджет міста на 2019 рік складає 1185,1 млн гривень, у т.ч. бюджет розвитку 409,6 млн гривень (питома вага в зведеному бюджеті – 35%). Ми налаштовані рішуче і зробимо усе можливе, щоб відстояти справедливість, адже колуарне нав’язування Бучанського району суперечить навіть методиці, затвердженій Кабміном, "Щодо критеріїв формування адміністративно-територіальних одиниць субрегіонального (районного) рівня", бо відповідно пункту 5, підпункту 2 адмінцентром ОСР може бути населений пункт з постійним населенням не менше 50 тис. осіб, а в Бучі, за даними Головного управління статистики в київській області – 36 163 станом на 1 березня 2020 року”, – говорить Літвінов.
За словами Володимира Карплюка, центр майбутнього району буде наділений не лише певними повноваженнями, а й значними обов’язками.
“Зокрема, центр повинен мати необхідну інфраструктуру та зручний доїзд. До Ірпеня – 4 дороги, якими можна дістатися міста, наприклад, зі столиці: нова траса на Академмістечко, через Стоянку, через Дмитрівку і Варшавське шосе. У Бучу можна заїхати або через Ірпінь або через Варшавську трасу. Ірпінь має не лише кращу логістику, а й всю необхідну інфраструктуру. А от в Бучі її потрібно будувати з нуля. Це буде невідомо коли, а центр району потрібен вже сьогодні. Намагання влади Бучі вирішити ці питання підкилимно призведуть виключно до того, що всі зрозуміють їхню недержавницьку позицію. Адже з центром Ірпінського району в Ірпені не потрібно розтринькувати кошти на спорудження нових адміністративних будівель, як у випадку центру в Бучі. Сама Буча не має власних об’єктів інфраструктури, а користується ірпінськими об’єктами. Суд в Ірпені, податкова в Ірпені, казначейство в Ірпені. Комунальні підприємства, які обслуговують обидва міста – належать громаді Ірпеня, міська лікарня належить громаді Ірпеня. Буча прекрасне місто, у якому живуть добрі люди. І потреби Бучанської громади обов’язково враховуватимуться у складі Ірпінського району з центром в Ірпені”, – каже він.
Офіс реформ хотів Ірпінський та Броварський райони
Як розповів KV керівник Офісу реформ в Київській області, депутат Київської облради Володимир Удовиченко, органи влади Київщини пропонували Мінрегіону проєкт адміністративно-територіального поділу області із урахуванням Ірпінського району, проте, урядовці вирішили по-своєму.
“Затверджувати адміністративно-територіальний устрій має Верховна Рада із подання Кабінету Міністрів. В даному випадку КОДА, облрада та органи місцевого самоврядування мають лише дорадчий голос. Ми проводили багато нарад, обговорень. Наш варіант поділу був змінений – замість Броварського району – урядовці наполягають на Бориспільському, Ірпінський замінили на Бучанський, ми запропонували великий Білоцерківський – Мінрозвитку громад пропонує Обухівський, замість Васильківського – Фастівський. Чесно кажучи, наразі в області немає аргументів, аби довести, що наш варіант буде кращим. Ми відстоювали саме Ірпінський район із урахуванням іміджу, майбутнього залучення інвестицій, розвитку, для нас це було принципово. Але потрібно розуміти, що 80% послуг громади будуть отримувати не у центрі, а безпосередньо у своїй громаді, у цьому і є суть децентралізації”, – зазначив він.
Окрім Ірпеню, незадоволені районуванням і Василькові.
Співрозмовник KV в Офісі Президента підтвердив, що наразі розглядається можливість відмови від Фастівської району, "створення якого лобіює" Тетяна Засуха – великий землевласник, екс-нардеп, дружина колишнього голови Київської обласної державної адміністрації Анатолія Засухи. За його словами, урядовці, скоріш за все, переглянуть карту районування столичного регіону.
"Кабміну буде доручено переглянути формування районів на Київщині – з урахуванням вимог громад", – сказав чиновник з Банкової
Читайте: Васильков и Ирпень выйдут под Кабмин на протест против новой модели территориально-административного устройства Киевской области
Нагадаємо, Києво-Святошинський район, який два тижні очікував від Кабміну на фінальне коригування конфігурацій аж п’яти громад отримав погодження. Остаточним варіантом задоволені не всі. Критики впевнені – рішення уряду заморозить розвиток територій майбутніх громад.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
КиевVласть
Києво-Святошинський район два тижні очікував від Кабміну на фінальне коригування конфігурацій аж п’яти громад. І ось нарешті. До прикладу: Ірпінська об’єднана територіальна громада (ОТГ) розшириться за рахунок зменшення території Немішаївської громади, Білогородській ОТГ додали дві сільради, а Вишневому вдалося відвоювати злиття з Крюківщиною. Остаточним варіантом задоволені не всі. Критики впевнені – рішення уряду заморозить розвиток територій майбутніх громад.
Як стало відомо KV, після двотижневого обговорення Кабмін оприлюднив затверджений перспективний план формування територій громад Київщини. Фінальний документ передбачає нові конфігурації окремих громад Київської області.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Було – стало
20 травня на засіданні Уряду було озвучено низку пропозицій від комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування щодо часткового коригування складу громад.
“Після внесення проєкту на розгляд Кабінету Міністрів України, до комітету надійшли звернення від громад, щодо яких були проведені додаткові консультації. У результаті чого виникла необхідність часткового коригування конфігурацій окремих громад з урахуванням позицій”, – доповів представник від профільного комітету Андрій Клочко на засіданні Уряду.
Зміни стосувалися громад Києво-Святошинського району – одного із найбільш проблемних районів Київщини, який зустрів реформу децентралізації з найбільшим опором.
Відео: засідання Кабміну від 20.05.2020 року
Отже, до Білогородської ОТГ включили Святопетрівську сільраду, вилучивши її зі складу громади Вишневого та Музичанську сільраду, від’єднавши її від Дмитрівської громади. До Ірпінської ОТГ приєднали Козинцівську сільраду, яка мала входити до Немішаївської тергромади.
Крім того, профільний комітет пропонував включити до Борщагівської громади Крюківщинську сільраду, виключивши її з Вишневого. Проте, цю пропозицію Кабмін у результаті відхилив.
Як же розповів KV заступник виконавчого директора Всеукраїнської асоціації ОТГ Тарас Добрівський, проєкт, що подала Київська ОДА, з Асоціацією був фактично погоджений. А пропозиція, яку озвучили під час засідання Уряду, не обговорювалась із Мінрозвитком громад та КОДА. Тоді її було озвучено вперше.
“Є певні нюанси щодо внесення змін до Плану. Та необхідно дотримуватися Методики, враховувати думки та рішення громад, наявність відповідних комунікацій, зручність адмінцентрів, які надаватимуть послуги. Пропозиції досить нелогічні. Скільки разів уже тасувалися варіанти, відбулося безліч обговорень, зустрічей, враховувалися думки громад. Проєкт у тих конфігураціях був найоптимальніший”, – говорить він.
Згоден із ним і керівник Офісу реформ Київщини Володимир Удовиченко. На його думку внесені з голосу пропозиції профільного комітету ВР не витримують жодної критики.
“Депутати профільного комітету, у якихось диспутах прийшли до висновку, що Вишневе має залишитися самостійним. Не врахувавши, що є воля Крюківщинської сільради на об’єднання. Відбувалися процеси й ця думка народних депутатів просто не компетентна. Диспути продовжилися, Крюківщина врешті залишилася у Вишневому. Святопетрівське віднесли до Білогородки й там можуть виникнути проблеми. Тому що сільрада інфраструктурою прив’язана до Вишневого. Я навіть не розумію, як тепер громади будуватимуть відносини й надаватимуть послуги. Це не об’єктивні речі, а лобіювання інтересів. Як і включення Музич до Білогородки. Приєднання ж Козинців до Ірпеня – виправдане. Одними суб’єктами залишилися Гостомель, Чабани, Коцюбинське, Славутич, але це сталося через об’єктивні причини. Час усе розставить на місця, це ще не завершення реформи, але лише початок розвитку територій. Найголовніше, що ми таки обстояли Перспективний план у складі 69 громад (24 міських, 24 сільських і 21 селищна ОТГ), а не 45. Це не ідеальний варіант, але він оптимальний і максимально погоджений з усіма сторонами. Сьогодні ми вже маємо 20 класичних і чотири ОТГ навколо міст обласного значення”, – резюмував він.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Білогородська ОТГ
Для самих же територій внесення змін до Перспективного плану також стало досить несподіваним. За словами очільників територій, при внесені змін Уряд не врахував комунікаційні та історичні зв’язки майбутніх громад.
Як розповів KV голова Білогородської сільради Максим Зуєв, Святопетрівська сільрада була відпочатку в проєкті громади, чого не скажеш про Музичанську сільраду – це рішення уряду стало несподіванкою.
“Мешканці Святопетрівського мають бути позитивно налаштовані на об’єднання і розширення. Думаю, і жителі Музичів також. Фінансову спроможність громади ще не розраховували. Ми не сподівалися на розширення, першочерговим завданням було – обстоювання Білогородської ОТГ і нам це вдалося. Плануємо провести сесію й поновити всі пропозиції щодо добровільного об’єднання. А у випадку, якщо якісь населенні пункти й досі не готові об’єднуватися, то зачекаємо рішення Уряду. Адже всі розуміємо, що на осінь вже заплановані вибори голів саме до ОТГ. Тож у будь-якому випадку процес буде завершено”, – вважає Зуєв.
За словами же голови Музичанської сільради Марії Масовець, їхня сільрада не планувала приєднатися до Білогородки, а прагнула воз’єднатися із Гореничами.
“Нам територіально незручно ні до Дмитрівської, ні до Білогородської громад. На початку ми не планували об’єднуватися взагалі, згодом мали намір приєднатися до Гореничів. Та від нас мало що залежить”, – каже вона.
Голова Святопетрівської сільради Антона Овсієнко, каже, що населення села негативно сприйняло процес об’єднання ще на старті децентралізації. На громадських обговореннях переважна більшість висловлювалася проти об’єднання із Білогородкою.
“На жаль, наша позиція залишитися самостійними не була врахована, оскільки держава обрала шлях на укрупнення територій. На рівні області розглядалося декілька варіантів “приєднання” Святопетрівського: включення до Білогородки, потім – до Вишневого. Зрештою, нас залишили в складі Білогородської ОТГ. На мою думку, рішення закономірне й економічно доцільне. До 1990 року Петрівське належало до Білогородської сільради. Історична спорідненість та спільні зв’язки стали передумовою для такого об’єднання. Усі території рівновіддалені від центру громади, що є зручним для транспортного сполучення, Гореничі, Святопетрівське, Білогородка – економічний потенціал ОТГ, мають приблизно рівні бюджетні можливості. Думаю, засади рівності та партнерства будуть і надалі ключовими в цій тергромаді. Громада має досить розвинену соціальну інфраструктуру та перспективи зростання”, – додав він.
Вишнева ОТГ
За словами же секретаря Вишневої міськради Сергія Пишного, місто здивоване, що Святопетрівське доєднали до Білогородки.
“Щодо Святопетрівського, то воно використовує й під’єднане до багатьох мереж міста: каналізації, шляхопроводу. Для них Вишневе – це транзитне місто. Плюс у Вишневого більше інфраструктури, якої не має у Святопетрівському. Зі стратегічного розвитку було б логічніше, якби Святопетрівське залишили в складі Вишневого”, – зазначив він.
Натомість у Крюківщині задоволені, що увійдуть до Вишневої ОТГ, а не до Борщагівки, як планувалося раніше.
“Півтора року тому ми розпочинали процедуру добровільного приєднання до Вишневого й наприкінці 2019 року область погодила громаду, визнавши спроможною. Тож було досить не зрозумілим бажання приєднати нас до Борщагівської ОТГ. Ми звернулися до Мінрозвитку, народних депутатів, які піднімали на засіданні Кабміну це питання, щоб врахували нашу позицію і зміни не вносилися. На щастя, до нашої думки прислухалися”, - розповів у коментарі KV голова Крюківщинської сільради Андрій Кріпак.
Дмитрівська ОТГ
Як зазначив у коментарі KV голова Дмитрівської сільради Тарас Дідич остаточним урядовим варіантом він задоволений.
“Рішення Кабміну логічне. Дмитрівська громада територіально і в плані населення відповідає методиці: громада матиме майже 10 тис. виборців. Тож Дмитрівська ОТГ – самодостатня і зможе повноцінно функціонувати. У мешканців не будуть виникати питання щодо послуг, які мають надаватися в межах ОТГ”, – наголосив Дідич.
Читайте: Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Ірпінська ОТГ & Немішаївська ОТГ
Як розповів KV голова Немішаївської селищної ради Сергій Замідра, внесення Козинцівської сільради до Ірпеня створило суттєву небезпеку для самих Козинців у частині їхнього майбутнього розвитку. Насамперед, це пов’язано з тим, що генеральний план розбудови населеного пункту повністю переплітається з Немішаївською ОТГ.
“Все прив’язується до каналізаційних мереж ОТГ. Думаю, Михайлівська-Рубежівка й самі Козинці не зрадіють, якщо на їхній території збудують очисні. А тягнути 12 км мережі до Ірпеня – неймовірно дорого. Дороги від Ірпеня до Козинців також немає. Ймовірно населення й далі бажатиме одержувати послуги в нас. А Ірпінь замість того, щоб шукати додатковий розвиток, муситиме вирішувати масу питань із нашою ОТГ. Крім того, понад 850 договорів на медичне обслуговування козинці підписали з немішаївськими лікарями. Понад 120 дітей навчаються в одній із шкіл ОТГ. І це не говорячи про роботу, дитячі садочки та інші можливості за 5 км від громади чи за 22 км від Ірпеня. Усі ці нюанси при розгляді Перспективного плану враховувалися, але, на жаль, маємо наразі таку ситуацію. Сподіваємося, що Мінрозвитку почує всі ці позиції і зрозуміє, що заморожувати розвиток територій – не державницька позиція. І ще у 2015 році Козинці першими надали згоду на створення громади. Мешканці Козинців налаштовані 50 на 50 щодо приєднання до Ірпеня. Ірпінь же втратив мільйони податків, які одержував від Гостомеля, Ворзеля та Коцюбинського. У них буде значне просідання доходів із наступного року і їм треба думати вже зараз, як стабілізуватися після такого падіння”, – говорить він.
Виконуючий обов’язки міського голови Ірпеня Андрій Літвінов, навпаки впевнений, що незважаючи на суттєве коригування складу громади, Ірпінь був і залишається потужною громадою.
“Ірпінь та ірпінчани завжди були сильною, самодостатньою громадою, яка допомагала навколишнім населеним пунктам та демонструє за останні п’ять років найшвидші темпи розвитку, зокрема, збільшили загальний бюджет у 40 разів. Гостомель хоче спробувати самостійність – це їхнє право. Час усе розставить по своїм місцям. Щодо Коцюбинського, вони були й залишаються нашими добрими сусідами, друзями й однодумцями, продовжуватимемо допомагати один одному й підтримувати. Тим громадам, що навпаки приєднались – Козинці та Михайлівка-Рубежівка хочу сказати, що ми зробимо все можливе, щоби темпи розвитку, були не менші, а, можливо, й більші, ніж в Ірпеня. Разом, ми покажемо всій Україні, якими в нас мають бути села та селища”, – запевнив Літвінов.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Фото: коллаж KV
КиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0006
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-21 22:18:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 6
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-21 22:18:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0004
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145123', '144431', '144353')
ORDER BY `published` DESC
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-21 22:18:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.5797
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-21 22:18:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 3100, 10
0.0026
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('92907', '92900', '92853', '92832', '92515', '92458', '92442', '92422', '92397', '92349')
0.5242
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-21 22:18:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)