Корпоративне страхування співробітників в Україні поступово входить в обов'язковий атрибут сучасного роботодавця. Це найпростіше і ефективне рішення, яке може впровадити роботодавець.
З точки зору роботодавця, добровільне медичне страхуванн (ДМС) – це:
• підвищення лояльності до роботодавця, зменшення плинності кадрів;
• побудова партнерських взаємовідносин з колективом;
• економія робочого часу за рахунок швидкого, якісного медичного обслуговування;
• імідж компанії як роботодавця;
• скорочення обсягів виплати матеріальної допомоги.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
З точки зору співробітника – це:
• концентрація на виконанні роботи, а не на пошуку лікаря;
• зручна організація запису для отримання медичної допомоги;
• впевненість співробітника в захисті при погіршенні здоров'я;
• не потрібно шукати кошти при серйозних захворюваннях.
Якщо вас цікавить якісне корпоративне медичне страхування співробітників, тоді ви на вірному шляху. Страхова компанія “КРОНА” – надійний партнер зі страхових послуг в Україні. Маючи за плечима багаторічний успішний досвід, ми точно знаємо на що звертати увагу при виборі пропозиції з добровільного медичного страхування, щоб ваша компанія отримала від цього максимальний ефект.
Читайте: Основа страхового бизнеса – компетентная команда
Дарина Бабіна, начальник відділу маркетингу та реклами СК “КРОНА”
КиевVласть
Тривалість життя в Україні таки зростає! За даними Світового банку, кількість населення скоротилось на вісім мільйонів осіб, проте тривалість життя середньостатистичного українця збільшилась. З 1995 року в Україні почав зростати показник очікуваної середньої тривалості життя. У 1995-му цей показник становив 66,7 років, а в 2019-му – 71,8.
Безперечно реалістичну картину мав показати перепис населення, але після багатократних перенесень він запланований лишень на 2023 рік.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
За даними Світового Банку та Eurostat, у 1991 українців було близько 52 млн, поляків – 38 млн, британців – 57 млн. Станом на 2019 рік:
українців – 44 млн;
поляків – 37 млн;
британців – 66 млн.
Поляки пройшли свої пострадянські зміни майже без втрат, британці за цей час спромоглися збільшити своє населення на 9 млн, а от Україна втратила щонайменше 6 млн.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
На превеликий жаль, скорочення населення через значне перевищення смертності над народжуваністю має негативні тенденції.
За опублікованими 2019 року демографічними прогнозами ООН, викладеними у доповіді "Перспективи світового народонаселення", Україна увійшла до топ-5 вимираючих країн світу, де протягом найближчих трьох десятиліть населення буде скорочуватися найвищими темпами.
За розрахунками експертів ООН, до 2050 року населення України скоротиться порівняно з 2019 роком на 19,9% (з 43,994 до 35,219 млн осіб), і вищі темпи масової втрати населення матимуть лише Болгарія (24,2%), Литва (23,2%) та Латвія (22,4%).
Підтвердженням цих песимістичних прогнозів є динаміка змін чисельності населення за 2020-21 роки.
За інформацією Держстату, смертність у першому півріччі цього року була на 25% більшою за смертність за аналогічний період минулого року. А яка вікова структура смертності? Як змінилася структура смертності працездатного населення й пенсіонерів з урахуванням зміни віку виходу на пенсію?
Наразі маємо такі дані - кількість пенсіонерів в Україні в 1995 складала 14,5 млн осіб, в 2014 році – 13,5 млн осіб, в 2021 році – вже 11,2 млн осіб. Протягом цього і наступного року кількість українських пенсіонерів скоротиться ще на 1,5-2 млн.
Проте найбільш тривожною є дуже висока смертність серед молоді й українців середнього віку, однак системної аналітичної інформації з цієї проблематики або немає, або її ретельно приховують.
Чому в нас така критично-небезпечна демографічна ситуація? Чи лишень тому, що українки не прагнуть народжувати дітей? Чи тому що нас значні масштаби бідності, зниження екологічних стандартів, збільшення числа епідемічних захворювань, погіршення доступу населення до якісної охорони здоров’я, у тому числі медико-санітарної допомоги, а також освіти та соціальних послуг?
Чи тому що в нас державна політика штучно заниженої оплати праці? Чи тому, що в нас державний стандарт прожиткового мінімуму затверджений в Державному бюджеті щонайменше втричі є меншим від мінімальних життєвих потреб людини?
Відповіді на ці питання пояснюють чому нас стає все менше, а живемо не просто коротше за інших сусідів, а ще й до того живемо вкрай неякісно.
Ближчими тижнями ми взнаємо офіційні наміри уряду й нардепів щодо планів чи то заморожування рівня життя українців, чи то його погіршення — до 15 вересня Кабмін має подати до Верховної Ради проект державного бюджету на 2022 та наступні два роки.
Наразі можновладці з різних трибун говорять багато декларацій, але жодних оптимістичних прогнозів щодо конкретних параметрів якості життя. Схоже політиками все хороше відтерміновується до наступних виборів.
Сергій Кондрюк, експерт з питань соціально-трудових відносин
Читайте: Прожитковий мінімум — стандарт чи діагноз?КиевVласть
У місті Тетіїв планують збудувати нове кладовище на ділянці площею 3,2 га, оскільки на двох діючих кладовищах вже бракує місць для поховань. На сьогодні місцеве КП “Благоустрій” замовило облаштування під'їздів до майбутнього цвинтаря та стоянку.
Як стало відомо KV з оголошення електронної системи публічних закупівель ProZorro, 31 серпня 2021 року КП “Благоустрій” (*) уклало з ТОВ “Тетіївський дорбуд” (**) договір на будівництво кладовища в місті Тетіїв Білоцерківського району Київщини. Ціна договору склала 875,18 тис. гривень.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” “Тетіївський дорбуд” до 31 грудня 2021 року повинно облаштувати під'їзди до майбутнього цвинтаря та стоянку. Проведення будь-яких інших будівельних робіт договір не передбачає.
Кладовище, за договором, будуватимуть на земельній ділянці площею 3,2 га з кадастровим номером 3224610100:05:015:0018. За даними публічної кадастрової карти, цільове призначення цієї ділянки - для будівництва та обслуговування будівель закладів комунального обслуговування.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Відмітимо, КП “Благоустрій” 28 травня 2021 року вже оголошувало тендер на будівництво кладовища в Тетієві. Тоді очікувана вартість закупки складала 8,29 млн гривень, а техзавдання передбачало зведення службової будівлі, облаштування в ній водопроводу, каналізації, опалення, вентиляції, електропостачання, пожежної сигналізації, влаштування на території зовнішнього освітлення, прокладання доріжок, тротуарів та під'їздів, облаштування стоянки та встановлення огорожі. Цей тендер було відмінено через скорочення видатків на здійснення закупівлі.
Як повідомили KV в Тетіївській міськраді, необхідність будівництва кладовища в місті зумовлена відсутністю місць для поховань на двох діючих кладовищах. Нове кладовище, як відмітили, буде використовуватись для захоронення жителів міста Тетіїв.
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, ТОВ “Тетіївський дорбуд” зареєстровано в 2018 році. Засновник і директор – Олександр Чопик. Згідно з даними Clarity Project, у результаті участі в публічних закупівлях ТОВ уклало 37 договорів на 5,2 млн гривень. Найбільший замовник – КП “Благоустрій”.
КП “Благоустрій” міста Тетіїв засновано в 2003 році Тетіївською міськрадою. Директор – Олег Косович.
Читайте: В Тетіїві на Київщині капітально відремонтують приміщення школи №3
Міський голова Тетієва – Богдан Балагура.
* КП “Благоустрій” (Код ЄДРПОУ: 31970315)
** ТОВ “Тетіївський дорбуд” (Код ЄДРПОУ: 42280946)
Фото: znaj.ua
КиевVласть
На Київщині продовжує дорожчати проїзд – вартість міжміських і внутрішньоміських перевезень за літо зросла до 18-30%. І це не межа: у вересні очікується нова хвиля здорожчання. Перевізники звично скаржаться на необхідність техобслуговування машин, підвищення цін на пальне та зменшення пасажиропотоку в карантин. Люди ж звинувачують перевізників у тому, що усим цим вони прикривають жагу до наживи.
Як повідомляє KV, зростання цін упродовж липня-серпня на проїзд у громадському транспорті Київщини – не остаточне. Це стосується однаково як приміських перевезень (з обласних міст до Києва), так і міських. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Що зросло
За літо підвищення відбулося одразу на чималій кількості міжміських маршрутів. Дешевше за все сьогодні маршрут з Броварів до Києва (відбулося зростання з 18 до 20 гривень). У маршрутних таксі на маршруті Вишгород – Київ (ст. м. “Героїв Дніпра”) через ст. м. “Почайна”, та на маршруті Лісовичі – Київ ціна піднялася до 20 гривень. Вишгород – Київ (вул. Богатирська) – 10 гривень. Проїзд з Вишневого до Києва обійдеться у 23 гривні (Вишневе – ст.м. Академмістечко).
Зросла ціна проїзду маршрутом Ірпінь-Академмістечко – відтепер 24 гривні. До купи ціни піднялися у напрямках міст Біла Церква, Бровари. У напрямку Ірпеня, Гостомеля, Бучі – до 27 гривень. Дістатися Києва з Боярки та Тарасівки – 30 гривень (до ст.м. Житомирська, Берестейська).
Найдорожчою сьогодні є вартість проїзду з Василькова до Києва – ціна досягла 41 гривні. Туди ж дорога до Димера, яка вартуватиме жителю області 40, а якщо на передньому сидінні – цілих 50 гривень.
Піднявся тариф і в деяких містах. Наприклад, у містах Вишневе, Боярка проїзд тепер вартує 8 гривень. А у Білій Церкві вартість однієї поїздки на маршрутках з більшим пасажиропотоком становитиме 7 гривень, а з меншим – 8 гривень. Перевізники, утім, вимагали підняти вартість проїзду до 10,05-11,97 гривень.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Вересневі прогнози
З вересня на приміських маршрутах Києва тарифи на проїзд у маршрутках обіцяють підняти на 10-16%. Так каже виконавчий директор громадської організації "Асоціація автоперевізників Київщини" Олексій Павленко. Він додає, що карантин створив багато проблем для водіїв, але і самі водії не без вини.
“Подорожчання проїзду найближчим часом торкнеться всієї правобережної частини Київської області. За час карантину наші підприємства сильно постраждали, адже працювали в півсили, а підтримки від держави не отримали. […] У вересні підвищення буде від 10 до 16%, але на кожному маршруті індивідуально. […] Ціни залишаються стабільними. Але не виключено, що тарифи можуть проіндексувати в межах власних перерахунків – через збільшення цін на паливо. Через різні обставини водії маршруток змушені працювати в таких умовах. Особливо на такі рішення вплинув локдаун. […] Основні збитки у нас не через те, що ми мало заробляємо, а тому, що водії привласнюють солідні суми. Квитки не врятують, як і кондуктори. Вихід – тільки безконтактна форма оплати врятує. Всі перевізники розуміють механізм, але терплять, тому що водіїв не вистачає", – пояснює Павленко.
В ПП “А.Т.Н.”, наприклад, звинувачують “погіршення фінансового стану автотранспортної галузі, викликаним карантинними обмеженнями внаслідок дії адаптивного карантину пов’язаного з СОVID-19, а також зростання вартості енергоносіїв, запасних частин та інших витратних матеріалів” (маршрут Вишгород-Київ).
А от водії маршруток самі не в захваті. Стверджують, що для них здорожчання проїзду означає, як не дивно, менший заробіток у підсумку.
"Нашим начальникам все мало, ось вони і підвищують вартість проїзду. А насправді і 17 гривень було б достатньо. Карантин, підвищення ціни на деталі або пальне – це брехня. Зарплата водіїв не підвищується, ремонтуємо маршрутки своїм коштом. А при цьому з підвищенням вартості нам підняли планку-план з перевезень і зборів збільшили. Ми самі не раді. Вони ж ще й по місту хотіли підняти проїзд з 7 до 10 гривень. Вранці в суботу ми возили по 10 гривень, в обід знизили, тому що місцева маршрутка не підняла вартість", – розповів Олександр, водій маршрутного таксі Ірпінь – Київ – Ірпінь.
Щодо цін на паливо, то, згідно з даними видання Мінфін, упродовж червня-серпня вони помірно зростали. Наприклад, дизель у період 01.06-02.08 піднявся у ціні з 27,35 гривень/літр до 28,44 гривень/л. А92 за цей же період – з 28,17 до 28,44 гривень/л. Ціна на газ падала упродовж червня, але в липні знов почала зростати, як підсумок – за цей же період зростання з 15,71 до 16,88 гривень/л.
Реакція
Підняття цін прогнозовано викликало гнів народних мас. Бо головна претензія людей у тому, що за вищу ціну вони не отримують кращий сервіс – їх так само возитимуть жовті “Богдани”, до стану яких у багатьох є претензії.
А деяких обурює нахабність перевізників – мовляв, з людей просто хочуть збити побільше грошей.
Народний депутат від Білої Церкви Микола Бабенко висловився на своїй фейсбук-сторінці, пообіцявши, що не полишатиме спроб притягнути до відповідальності причетних рішення Білоцерківського виконкому про здорожчання вартості проїзду містом.
“[…] Висновок судово-економічної експертизи, яка була проведена в рамках кримінальної справи, що була порушена за моєю заявою, прямо встановлює, що фактичний монополіст-перевізник, компанія “Транссіті”, сфальсифікувала свої витрати більше, ніж на 6 млн гривень. […] Тариф в 10-11 гривень для Білої Церкви неприйнятний! […] Після підвищення вартості проїзду з 12 серпня, я особисто беру це питання на контроль! Ми створимо гарячу лінію і у разі скарг та нарікань на перевізників, будемо вживати всіх можливих заходів! […] Ми будемо зупиняти маршрути, розривати договори та відкривати кримінальні справи”, – зазначив він.
Реакція обладміністрації не змусила себе чекати. Керівник управління пасажирських перевезень КОДА Ігор Григоренко в ефірі телеканалу “Погляд” 2 серпня спочатку наполягав на тому, що підвищення є обґрунтованими і обумовленими подорожчанням паливно-мастильних матеріалів – принаймні так їх запевняють перевізники.
А вже 6 серпня голова КОДА Василь Володін провів зустріч з перевізниками, у ході якої “попередньо домовилися про зниження тарифів на напрямках, де підвищення відбувались протягом 2021 року – таке підвищення не може перевищувати 15-18%”, пише пресслужба КОДА.
“Наразі вже знижено тарифи на 9 маршрутах. Це розумний компроміс, який враховує економічні реалії, в яких працюють перевізники, та можливості населення оплачувати їх послуги. Вважаю, що решта надавачів послуги також мають з розумінням поставитися до платоспроможності людей та переглянути тарифи”, – каже Володін.
За даними управління пасажирських перевезень Київської облдержадміністрації, скорочення вартості проїзду відбулося на наступних напрямках: Вишневе – Київ; Боярка – Київ; Васильків; Криве Озеро – Київ; Ірпінь – Київ; Чабани – Київ; Петрівське – Київ; Крюківщина – Київ АС Київ; Крюківщина – Київ АС Південна. Збільшення вартості проїзду на жодному із перелічених напрямків не перевищує 18%, засвідчують в адміністрації.
Що далі
Що у підсумку? Є як мінімум три табори, згідно з реакцією людей в соцмережах. Одні вважають здорожчання неправильним, бо не отримують якісного сервісу. Інші кажуть, що здорожчання повинно відбутися ще більше – дотягувати ціни на проїзд до європейських, аби у перевізників з’явилася можливість підняти доходи та за рахунок прибутку дотягувати до європейського рівня і сервіс (нові автобуси, безконтактна оплата, тощо). А треті – іронізують.
“Спробував сьогодні маршрутку за 8 гривень. Враження одним словом не передати. Тож, це абсолютно новий транспорт, сучасний та комфортний автобус, ніби щойно з конвеєра. Прибув вчасно з точністю до секунди. Зручні сидіння з пасками безпеки та кондиціонер. Гучномовець озвучує кожну зупинку. Привітний водій в однострої бажає приємної подорожі та керує у відповідності до всіх вимог ПДР з дотриманням протиепідемічних вимог (всі в захисних масках, а на кожному поручні автоматичні санітайзери). Для зручності пасажирів і, щоб не відволікати водія, за проїзд можна сплатити карткою, а квитки, придбані за готівку, в обов'язковому порядку валідуються. Все ж таки, за вісім гривень це Вам не за шість. Жодних порівнянь!” – глузує користувач фейсбуку з проїзду у тому ж самому жовтому “Богдані” за новою ціною.
А в управлінні пасажирських перевезень Київської ОДА обіцяють, що й надалі будуть “у межах своїх повноважень” просити перевізників не заламувати ціни.
“Як представник держави, хочу зазначити, що ще в 2015 році вийшла постанова Кабінету міністрів №240, яка скасувала державне регулювання тарифів на приміських та міжміських перевезеннях. Це щоб не були адресовані всі питання з приводу регулювання тарифів до нас. […] Це підвищення є повністю обґрунтованим. Більш того, незважаючи на те, що держава не регулює ціни, вона виступає організатором перевезень – в разі Київської області це КОДА. Всі перевезення регулюються підписаними договорами, де регламентуються обов'язки сторін і ми максимально це контролюємо. Ми не регулюємо ціни, але зобов'язали перевізників обґрунтовувати підняття тарифів і контролюємо це. Офіційно підняття цін не узгоджувалося (з АМКУ), але всі вони були обгрунтовані і спрямовані в АМКУ, де я поки теж не отримував зауважень”, – розповів Григоренко.
Як писала KV, голова Київської ОДА Василь Володін 21 березня дав доручення Управлінню пасажирських перевезень, невідкладне до виконання: залучити патрульну поліцію, рятувальників і транспортну служби до перевірки маршрутників на предмет дотримання протипожежних вимог. Це доручення він дав у зв'язку з інцидентом, який стався в неділю 21 березня 2021 в місті Вишневе Київської області, де вночі згорів пасажирський автобус.
Читайте: Полиция и ГСЧС проверят пожарную безопасность маршруток на Киевщине
Нагадаємо, в лютому цього року на маршрутах №392, 379 і 420, які курсують між Ірпенем та станцією метро "Академмістечко" в Києві, вартість проїзду до столиці подорожчала на 3 гривень –до 20 гривень. Також на 3 гривень дорожче став проїзд з Ірпеня до Києва на автобусах маршруту №400, яким можна дістатися до метро "Святошин" – до 23 гривень.
Також повідомлялося, що зросли тарифи і на пасажирські перевезення між населеними пунктами Приірпіння. Вартість проїзду на автобусах маршрутів №3 та №18 (Ірпінь – Буча) подорожчала з 9 до 10 гривень, а №20 (Ірпінь – Гостомель) – з 7 до 10 гривень.
Читайте: В Ирпене местный перевозчик повысил стоимость проезда до Киева
З початку лютого цього року більше за міжміські поїздки стали платити жителі Баришівки, Згурівки, Ірпеня. З середини місяця виростуть ціни і на багатьох інших маршрутах. Перевізники обіцяють зростання від 10 до 25%. Однак, є і ті, хто побоюється більшого та вказує: із черговим зростанням вартості непогано б нарешті покращити і якість послуг, що надаються.
Читайте: Дорогі пасажири: як і чому в маршрутках Київської області ростуть ціни на проїзд
Фото: коллаж KVКиевVласть
На Київщині в результаті конструктивного діалогу керівництва області та перевізників вдалося розпочати процес зниження тарифів на проїзд в приміському пасажирському транспорті.
Про це KV стало відомо з повідомлення пресслужби Київської облдержадміністрації (КОДА).
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Повідомляється, що раніше, 6 серпня очільник області провів зустріч з перевізниками, під час якої попередньо домовилися про зниження тарифів, де підвищення відбувались протягом 2021 року, виходячи з того, що таке підвищення не може перевищувати 15-18%.
“Наразі вже знижено тарифи на 9 маршрутах. Це розумний компроміс, який враховує економічні реалії, в яких працюють перевізники, та можливості населення оплачувати їх послуги. Вважаю, що решта надавачів послуги також мають з розумінням поставитися до платоспроможності людей та переглянути тарифи”, – підкреслив голова Київської ОДА Василь Володін.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
За даними управління пасажирських перевезень Київської облдержадміністрації, скорочення вартості проїзду відбулося на наступних напрямках: Вишневе – Київ; Боярка – Київ; Васильків; Криве Озеро – Київ; Ірпінь – Київ; Чабани – Київ; Петрівське – Київ; Крюківщина – Київ АС Київ; Крюківщина – Київ АС Південна. Збільшення вартості проїзду на жодному із перелічених напрямків не перевищує 18 %.
Слід відзначити, що з 2015 року згідно з законодавством України Київська обласна державна адміністрація не має повноважень щодо здійснення державного регулювання тарифів на послуги з перевезення пасажирів на приміських і міжміських автобусних маршрутах загального користування, що не виходять за межі території Київської області.
Читайте: Голова КОДА досяг компромісу з перевізниками про зниження тарифів в приміському пасажирському транспорті на маршрутах, де підвищення відбувалось у 2021 році
Фото: КОДАКиевVласть
Світ навколо змінюється із швидкістю супутників Ілона Маска, але сьогодні не про них, а про "супутницю" Києва –молоду Борщагівську громаду. Ще нещодавно це були традиційні українські села, що стали рідними для багатьох людей, які зростали на цій землі, любили її і розбудовували, як могли.
Але дуже швидко мешканці великого міста зрозуміли переваги заміського життя, і одне за одним стали перебиратися до Софіївки, Петропавлівки та Чайок. Це ОТГ з унікальними краєвидами та майже мільярдним бюджетом, яке цілком реально перетворити на комфортне європейське містечко. І вже нове покоління маленьких селян зростає у нашій громаді. І це означає тільки одне – у нас велике майбутнє.
*Теоретично.
Будь-які мрії про "місто-сад" так і залишаться на папері, якщо люди не почнуть відчувати себе справжніми членами громади, а не тимчасовими гастролерами, які просто купили за містом житло. Ідеальний шлях всім відомий – прописатись тут, проводити більшу частину свого життя, працювати, відпочивати, обирати для себе владу, вести бізнес, платити податки, тим самим, наповнювати спільний бюджет і створювати крутий життєвий простір навколо себе.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Але для цього людям замало гарних краєвидів і лозунгів про найбагатшу ОТГ. Кожному потрібна впевненість, що в нього не буде боліти голова про найменші комфортні умови життя, до яких вони звикли в столиці, а головне – про комфорт та перспективу для своїх дітей. А стоячи в заторах дорогою в садок до Києва, складно планувати тут якесь майбутнє. Для багатьох людей саме ця проблема вже сьогодні стала щоденним тригером.
То що ж по садочках, панове?
А їх у нас – аж цілих вісім на 70-тисячну громаду, з переважно молодим населенням! Чотири на Софіївці, три на Петропавлівці, і ще один "недосадок" на Чайці. Щоб отримати дефіцитне місце в комунальному закладі, дитину треба записати до електронної черги просто "з пелюшок". Проте й це не гарантує результату.
Окрім того, якщо матуся має вийти на роботу досить швидко, і потрібні саме ясла, новина взагалі вражає – ясла мають лише три садки в ОТГ! Два на Петропавлівці і один на Софієвці. А Чайки, зі своїм 12 тисячним житловим комплексом, взагалі, як то кажуть, "в прольоті". Біль-менш заможні батькі змушені менше їсти, забезпечуючі роботою нянь та приватні дитсадки. Інші ж, дитину в руки – і на Київ.
Є й умовно гарна новина. Нова електронна черга, навколо якої точилися гарячі дискусії в соцмережах, нарешті запрацювала. Новина "умовно гарна", тому що "реінкарнувалася" черга невчасно і достатньо недолуго – зі зникнення старої, майже на місяць, разом з усіма даними.
Нове Положення, тобто "правила гри", що затвердили навесні новообрані депутати, має декілька суттєвих вад. Вони сприяють ажіотажному попиту, нерівномірному розподілу дітей в черзі та. непрозорій системі її формування.
Окремі статті цього положення взагалі унеможливлюють шанси потрапити до садку деяких категорій дітей. Але ця тема заслуговує окремого матеріалу. А наразі, щоб повніше зрозуміти масштаб катастрофи, зазернемо до відкритих даних електронної черги.
Сьогодні, загальна кількість місць в наших садках – біля однієї тисячі. А в електронній черзі, лише за півтора місяці її існування, вже зареєстровано майже чотири тисячі дітей. Динаміка взагалі не радує – кожні два тижні додається ще по 500 дітей. А до ясел і молодших груп, попит перевищує пропозицію в стільки разів, що шанс отримати місце, гіпотетично з'явиться у дитини разом із отриманням першого паспорту.
Отже, тримайтесь.
● 211 малюків на 40 місць записано в Дивосвіт. Чекати 5 років, і це "експрес" на загальному тлі.
● 109 дітей на 20 місць, в одну з двох існуючих груп – в садок Чайка. Чекати 5,5 років.
● 269 малят на 45 місць – в єдині ясла на Софієвці "Золоти колосок". 6 років очікування.
● 276 діток на дві молодші групи у Щасливій країні. Щастя чекати 7 років.
● 312 малюків на ті ж 40 місць – в садочку Щасливий, що на Яблуневій. 8 років очікування.
● по 360 малят на 30 місць в ясла "Малятко" і "Чарівний замок". Чекати по 12 років в кожен.
І, нарешті, садок "переможець" цього ганебного антирейтингу, софїївский "Совенятко". Сюди, до молодшої групи, лише за перший місяць, записалось 848 дітей! Навіть, враховуючі, що там аж 60 місць, термін очікування теоретично складає 14 років! Звісно, дякуючи небайдужому забудовнику, садок вийшов чудовим, сучасним, і тому, дуже популярним. Проте, нажаль, не взмозі прийняти всіх.
Такий ажіотаж можна порівняти хіба що з чергою за телевізором, за часів СРСР, коли "хвіст" від універмагу Україна простигався до МакДональдсу.
А якщо серйозно, ці цифри – вирок владі.
Звісно, батьки не чекатимуть роками. Хто "потягне", винайматимуть няню чи поведуть дітей до приватних садків. Чи до цілком доступних – київських комунальних. В таких умовах, першочерговим завданням місцевої влади, яка дійсно турбується про майбутнє громади, вбачається розвантаження черги та забезпечення якомога більшій кількості дітей доступу до дошкільої освіти, поряд із оселею. Особливо що стосується молодших вікових груп, які вже сьогодні переповнені в два рази, від проектної кількості місць.
Звісно, проблема потребує комплексних рішень. Вкрай потрібна як довгострокова програма по забезпеченню наших дітей можливістю навчатися на території громади, так і короткострокові, які вже найближчим часом, допоможуть розвантажити чергу. Якими можуть бути рішення? По-перше, всім зрозумілою є необходність будівництва. До речі, за державними будівельними нормами, в 70000 громаді має бути 2700 місць в садках. Це – 18 повноцінних дитячих закладів по 150 дітей. Тобто щонайменше, десяти нам не вистачає.
До речі, під час виборів, тоді ще кандидати в депутати, а зараз – діючі керівники громади, включили такі пункти до своєї програми, і на зустрічах в громадою, анонсували масштабне будівництво – аж тринадцяти садків. Буде чудово, якщо обіцянки не залищаться такими, а дійсно втіляться в справи.
Але всі ми розуміємо, що будівництво – це шлях, дуже складний за визначенням. Він потребує, окрім серйозного фінансування, вирішення ще великого комплексу питань та відповідно, витрат часу. А часу у нас немає, чекають тисячі дітей.
Якщо взяти за приклад "велику сусідку", нашу столицю – то в Києві питання скорочення черг в садки просувається не тільки завдяки будівництву, а ще й за допомогою програм, на кшталт "Гроші за дитиною", яка успішно працює там вже третій рік. Ідея цієї програми проста і зрозуміла. Держава виділяє кошти на навчання дитини в комунальних садочках. Якщо ж родина обирає приватний заклад – гроші направляються туди. Як результат, батькі, яким ще вчора не вистачало грошей на приватну освіту, беручі участь в програмі, отримують можливість сплачувати значно менші гроші. Відповідно, вони полишають чергу до комунальних закладів і звільняють місця для менш забезпечених діток.
Для того, щоб взяти участь в програмі компенсації, дитина, або один з батьків має бути зареєстрованим в Києві, як і ліцензований садок. Окрім того, батьки мають зняти дитину із електронної черги – це обов'язкова умова. Розмір "кешбеку" від держави визначає місцева влада. Наразі в Києві це 4036 грн, які зараховуються приватним садкам напряму з бюджету.
Хтось скаже "Де ж справедливість? До приватних садків ходять лише багатії, та їм ще й допомагати?" Насправді, все зовсім не так. В нашій країні, людей із "зайвими" грошима менше відсотка. Більшисть батьків, що обрали приватну освіту, зробили цей вибір не через світоглядні міркування, а "від нещастя". Це – працюючі люди із стабільним доходом, проте часто їм доводиться відмовлятися від багатьох речей в свому житті, щоб сплачувати 7000 – 12000 грн за дитину. Саме на цей прошарок молодих сімей і розрахована програма компенсації.
А що ж по приватних садочках? Яким умовам вони мають мають відповідати києвські садки, щоб взяти участь в програмі? Тут держава контролює ретельно.
На наш погляд, звучить все цікаво і конструктивно. А головне, що працює! І, до речі, не тільки в Києві. Законом передбачено, що програма місцева, тому вже є приклади і в регіонах. А ми можемо стати наступними – у нас аж тринадцять приватних садків. Тим більш, що в новій Борщагівській раді є депутати, які активно вболівають за втілення такої програми! Та й багатьом людям подобається.
Звісно, думки у людей є різні. Дехто має побоювання, що за наявності такого шляху, про будівництво комунальних садків влада просто забуде. Проте згадаємо програмні засади керівників про будівництво та й про власну громадянську позицію. Ми не маємо пасивно чекати. Ми маємо контролювати владу, нагадувати про обіцяне та допомагати, в силу можливостей, не зійти з цього потрібного шляху.
Тим більш, керівникі громади, розуміючи гостроту освітніх питань, анонсували не лише будівництво, а й втілення програм компенсації, які допоможуть батькам скористатися послугами дитячих приватних дошкільних закладів.
Одже, повернемося, з чого почали, до перспективи "містечка мрії". Всі ми різні – юні чи досвідчені, вболівальники різних команд та представники різних професій. Ми можемо вірити різним політикам і ходити до різних церков. Але всі ми хочемо одного - спокою і затишку у себе вдома, на своїй землі.
Звісно, можна все залишити, як є. Будемо скиглити про погану владу, тулити дитину сорок восьмою до групи, витрачати купу часу і нервів на поїздки до Києва, бо тут, "вдома", на наших дітей ніхто не чекає. Потім діти зростуть, і поїдуть розбудовати вже інші країни, зводити містечки чужих мрій. А наші села, для тисяч людей, так і залишаться лише "no name" територією, а не домівкою.
Вибір за нами.
КиевVласть
КП “Броваритепловодоенергія” за 1,48 млн гривень замовило техніко-економічне обґрунтування (ТЕО) проєкту реконструкції каналізаційних очисних споруд Броварів. Ймовірно, влада все ж таки вирішила здійснити ще одну спробу оновлення місцевої каналізації. Перша спроба була здійснена ще у 2016 році. Тоді вказували на необхідність збільшення потужності очисних і навіть затвердили відповідний проєкт реконструкції, який мали реалізувати у 2017-2019 роках. Але далі справа не пішла. Місцевим мешканцям, які потерпають від смороду і нерідко нарікають на прориви каналізації, залишається лише надіятися, що ця спроба буде вдалою.
Як стало відомо KV з оголошення електронної системи публічних закупівель ProZorro, 8 липня 2021 року КП “Броваритепловодоенергія” (*) уклало з ТОВ “Омега Вест Трейд” (**) договір на розробку інвестиційного ТЕО проєкту “Реконструкція каналізаційних очисних споруд в місті Бровари”, плану екологічного і соціального управління, включно з планом поводження з відходами, залучення зацікавлених осіб, охорони навколишнього середовища згідно стандартів Міжнародних фінансових організацій. Ціна договору – 1,48 млн гривень.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Проєкт зазначеної реконструкції реалізується в рамках спільного з Європейським інвестиційним банком (ЄІБ) проєкту “Програма розвитку муніципальної інфраструктури України”.
ТЕО, включаючи аналіз скорочення викидів, і відповідні плани “Омега Вест Трейд” повинно розробити до 30 липня 2021 року.
В рамках виконання робіт, згідно з техзавданням, підрядник повинен:
оцінити існуючу ситуацію на каналізаційних очисних спорудах Броварів, зробити оцінку роботи каналізаційних очисних споруд та централізованої системи очищення стічних вод, вибрати і обгрунтувати метод біологічного очищення стічних вод і обробки осадів;
запропонувати зміни, які необхідні для покращення роботи насосних станцій, що качають стічні води на каналізаційних очисних спорудах, а також решіток, піскоуловлювачів, первинних та вторинних відстійників;
проаналізувати витрати стічних вод на каналізаційних очисних спорудах за 2018-2020 роки, оцінити перспективи збільшення витрат стічних вод та навантажень з урахуванням існуючих тенденцій розвитку та за розрахунками можливих змін населення, промисловості та збільшення покриття послуг і запропонувати розрахункові параметри витрат та навантажень, які будуть використані для визначення розмірів очисних споруд;
запропонувати технологію очищення стічних вод, яка буде найбільш прийнятною та надати звіт, у якому буде представлена запропонована технологія очищення, включаючи розрахунки розмірів споруд та основні планувальні рішення.
У КП “Броваритепловодоенергія” на інформаційний запит KV повідомили, що каналізаційні очисні споруди міста були введені в експлуатацію у 1980 році (I черга) та 1988 році (II черга). Строк їх експлуатації складає 50 років. Але інформації про те, чи достатня на сьогодні потужність даних очисних споруд для забезпечення потреб міста, в КП не надали.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Нагадаємо, 3 лютого 2016 року прийнято Закон “Про ратифікацію Фінансової угоди (проєкт “Програма розвитку муніципальної інфраструктури України”) між Україною та Європейським інвестиційним банком”. Цією фінансовою угодою передбачено залучення 400 млн євро для модернізації інфраструктури житлово-комунального господарства України.
У 2016 році було затверджено проєкт “Реконструкція каналізаційних очисних споруд розташованих на землях Красилівської сільської ради Броварського району Київської області зі збільшенням потужності з 22000 м куб. до 37000 м куб” (розпорядження голови Київської облдержадміністрації (КОДА) від 29.01.2016 року №20). Заявником цього проєкту, як зазначено в його реєстраційній картці, була Броварська міськрада на чолі з Ігорем Сапожко, а керівником проєкту – начальник відділу капітального будівництва Броварської міськради Людмила Павлик.
Необхідність розробки проєкту ще тоді, у 2016 році, була обумовлена недостатньою пропускною здатністю існуючих очисних споруд у зв’язку із введенням в експлуатацію нових житлових районів у Броварах: пропускна спроможність наявних споруд розрахована на 22 тис. м куб. стічних вод на добу, а їх фактичне надходження – 37 тис. м куб/добу, з яких 15 тис. м куб./добу йшло від нових житлових масивів ІV району. Також у реєстраційній картці проєкту зазначалося, що у існуючій технології очистки відсутнє знезаражування стічних вод.
Реалізувати проєкт 2016 року планували в дві черги – з січня 2017 року по квітень 2019 року.
Загальна кошторисна вартість робіт з реконструкції була на той момент оцінена у 137,61 млн гривень (місцевий бюджет – 13,76 млн гривень, Державний фонд регіонального розвитку – 123,85 млн гривень). Вартість робіт першої черги – 90,86 млн гривень, другої – 46,74 млн гривень.
По завершенню реконструкції обіцяли не тільки збільшити потужність каналізаційних очисних споруд, але й очистити значні території від негативних наслідків антропогенних та техногенних впливів і на належному рівні забезпечити якість оточуючого природного середовища для мешканців Броварів та Броварського району Київщини.
8 жовтня 2020 року на той момент голова Броварської РДА Георгій Беркадзе на своїй сторінці в Facebook заявив про екологічну катастрофу в Броварах.
“Поки маємо прориви каналізації у Броварах, забруднення підземних вод, сморід – у цілому екологічну катастрофу. Спроєктовані та навіть не доведені до ладу очисні споруди були побудовані ще за радянських часів. Застарілі технології не були розраховані на збільшення потужностей і від початку потребували реконструкції. Проте міська влада на це не зважала та з “барського плеча” роздавала забудовникам дозволи на зведення нових кварталів з мінімальним інвестиційним навантаженням. Замість належних 10% пайового внеску, за які варто було б розробити новий проєкт очисних, забудовники платили 1-2%. Але екологічна катастрофа під Красилівкою і регулярні підтоплення Броварів – це ж не всі наслідки. За втрати від витікання води на аварійних ділянках, по суті, розплачуються люди. Це все впливає на суми у комунальних платіжках”, – зазначав тоді Георгій Беркадзе.
Також тоді він заявив про створення для вирішення цієї проблеми робочої групи спільно з компанією “Веолія”, яка поза іншим займається очищенням стічних вод і повинна буде провести аудит діяльності КП “Броваритепловодоенергія”. Також Георгій Беркадзе пообіцяв залучити міжнародних донорів для реконструкції каналізаційних очисних споруд Броварів.
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, ТОВ “Омега Вест Трейд” засновано в 2018 році. Статутний капітал – 1 тис. гривень. Засновник – Лариса Мархоцька. Директор – Ірина Кобякова.
За даними Clarity Project, у результаті участі у публічних закупівлях ТОВ “Омега Вест Трейд” уклало 47 договорів на 29 млн гривень. З комунальними підприємствами Києва та столичної області до нинішнього договору ТОВ не співпрацювало.
КП “Броваритепловодоенергія” засновано Броварською міськрадою у 1991 році. Статутний фонд – 201,49 млн гривень. Директор – Григорій Голубовський.
Міський голова Броварів – Ігор Сапожко.
Георгій Беркадзе очолював Броварську РДА з 22 вересня 2020 року до 29 березня 2021 року. Сьогодні обов'язки голови Броварської РДА виконує Павло Проскочило.
* КП “Броваритепловодоенергія” (Код ЄДРПОУ: 13711949)
** ТОВ “Омега Вест Трейд” (Код ЄДРПОУ: 42418604)
Фото: колаж KVКиевVласть
Нещодавно Кабінет Міністрів України запропонував обкласти податком на додану вартість (ПДВ) другий та кожен наступний продаж житла в новобудовах, а також збільшити податок на доходи фізичних осіб (ПДФО) при продажу третього та кожного наступного об’єкта нерухомості впродовж року – з 5% до 18%. Які наслідки такі рішення матимуть для державного бюджету та будівельного сектора в довгостроковій перспективі?
Нещодавно Урядом було подано до Верховної Ради України законопроєкт "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" (реєстраційний № 5600). Декілька пунктів проєкту закону стосуються нерухомості.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Зокрема, планується запровадити сплату ПДВ на операції з постачання житла для другого та наступних продажів. Також вводиться податок на доходи фізичних осіб у розмірі 18% від вартості продажу третього та наступних об’єктів нерухомості протягом звітного податкового року (чинний податок складає 5%).
Водночас, при підготовці до розгляду у другому читанні законопроєкту № 5153 “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання детінізації доходів та підвищення податкової культури громадян…”, до нього також було включено норму про підвищення податку на доходи фізичних осіб при продажу третього і кожного наступного об’єкта нерухомості за рік до 18%. Законопроєкт прийнято в цілому 15 червня цього року.
Обсяг виконаних будівельних робіт у 2020 році в Україні за всіма напрямками склав майже 200 млрд. грн., а сектор житлового будівництва щорічно займає приблизно 20 – 25 %, що забезпечує близько 10 млрд. грн. тільки нарахувань з ПДВ, які сплачують забудовники.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Окрім того, будівельна галузь разом з суміжними сферами генерує декілька мільйонів робочих місць. Це число включає людей, що залучені в процеси будівництва, виробництва будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, а також ремонтників, працівників спеціалізованих магазинів, ріелторів та інших фахівців.
Також при виплаті дивідендів будівельні компанії віддають 11,5% відповідного податку. За своєю суттю це є податок на виведений капітал, який раніше було запропоновано ввести для всієї економіки. Однак навіть зараз дещо дуже схоже уже працює в будівельному секторі.
Логіка подібного підходу проста – бізнес не сплачує додаткові податки поки власники інвестують кошти в розширення виробництва, створення нових робочих місць та зведення більшої кількості об’єктів нерухомості. І лише в момент виведення коштів для особистого вжитку, компанії мають заплатити податок.
Цей підхід раціонально враховує особливість вітчизняного будівельного сектора, який функціонує та розвивається в основному за рахунок власних коштів будівельних підприємств і організацій. У житловому будівництві важливим і основним джерелом фінансування є кошти інвесторів – фізичних осіб.
Запровадження сплати ПДВ на другий та наступний продажі житлової нерухомості призведе до відповідного збільшення вартості житла для кінцевого споживача, тобто конкретного громадянина, через додаткове податкове навантаження.
Ще одним негативним наслідком стане зниження обсягів придбання житла. Це призведе до зменшення обсягів будівництва і згортання діяльності українських компаній, що виробляють та постачають будівельні матеріали та вироби. Як результат – скорочення робочих місць в будівництві та суміжних галузях і загальне зниження надходжень до бюджету.
Введення ПДВ при будь-якому перепродажу нового житла також призведе до віддалення законодавства України від нормативно-правового поля Європейського Союзу. Відповідно до Директиви ЄС про спільну систему податку на додану вартість, постачання будівель, як правило, звільняється від ПДВ. Саме про такий підхід свідчить законодавство, зокрема, Німеччини та Польщі.
З іншого боку, впровадження 18% податку на доходи фізичних осіб при продажу об’єктів нерухомості призведе до значного зменшення інвесторами-фізичними особами вкладень у придбання житла на етапі будівництва та, відповідно, скорочення обсягів його зведення.
На думку забудовників, сьогодні від 20 до 50% квартир купується особами в якості інвестиційних активів. Відсутність фондового ринку або прийнятних депозитних умов в банках змушує людей шукати альтернативні способи вкладати кошти від 30 тисяч доларів. Після 2015-2017 років лідером серед доступних для більшості інструментів стала первинна нерухомість.
Такий процес точно не є “паразитичним”, як його намагаються подати деякі адепти фіскалізації сектора. З одного боку, девелопери потребують фінансування, щоб зводити нові будинки та забезпечувати робочі місця. Інвестори готові до більшого ризику, вкладаючи кошти в будівництво на етапі “котловану”. Інша частина людей, що купують квартири безпосередньо для проживання, навпаки не хочуть чекати або брати на себе додаткові ризики. Вони переплачують 20-30% для того, щоб придбати квартиру у вже готовому будинку.
Якщо додати податок 18% для будь-якого інвестора, базою сплати якого буде саме стовідсоткова вартість об'єкта, а не його “заробіток” +20-30% за декілька років – це призведе до втрати економічних стимулів вкладати кошти в нерухомість на етапі зведення будинків. Через додатковий податок, вартість такого об’єкта при перепродажу складе щонайменше 150% від суми інвестицій.
Проблему могла б вирішити наявність прийнятного іпотечного кредитування. Тоді навіть збільшення вартості об’єкта на +20% за рахунок другого ПДВ чи +18% ПДФО могло б стати не таким критичним для покупця, який мав би можливість взяти позику на 25 років під 3-4% річних.
Однак, якщо просто запровадити сплату ПДВ на другий та наступні продажі житла і 18% податку на доходи фізичних осіб, обсяги будівництва значно скоротяться, тому що капітал забудовників обмежений, а інвестори-фізичні особи не будуть зацікавлені у вкладенні коштів у первинну нерухомість.
Отже, спочатку необхідно забезпечити загальнодоступне іпотечне кредитування, у тому числі шляхом прийняття зареєстрованого у Верховній Раді України законопроєкту № 5059 "Про гарантування речових прав на об'єкти нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому".
Прийняття цього проєкту закону дозволить банкам надавати в іпотеку майбутні об’єкти нерухомості, а покупцям житла – отримувати іпотечні кредити за адекватними ставками. Тільки після цього можна буде окремо комплексно розглядати пропозиції щодо зміни оподаткування будівництва житлової нерухомості – з урахуванням наявності альтернативних джерел фінансування, яких сьогодні просто немає.
У будь-якому іншому випадку після введення нових податків відбудеться стрімке зниження обсягів житлового будівництва вполовину, втрата державним бюджетом щорічно щонайменше 5 млрд. гривень та скорочення декількох сотень тисяч робочих місць.
Дмитро Ісаєнко, секретар комітету з питань державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Верховної Ради VIII скликанняКиевVласть
У країні триває дискусія навколо одного із головних податків для громад – податку на доходи фізичних осіб. На початку реформи поштовхом для об’єднання була саме передача на місця 60% ПДФО. Однак разом із набуттям громадами додаткових повноважень від держави виявилося, що коштів недостатньо. Асоціація міст України вимагала збільшення частки податку до 80%, однак влада готова розглядати лише додаткові 5%. Чи покращить це ситуацію для громад – дізнавалася KV.
Як стало відомо KV, 11 червня в рамках VIIІ Форуму місцевого самоврядування обговорили важливість подальшого зміцнення фінансової спроможності місцевих бюджетів. Такі дискусії щодо зміни механізмів зарахування надходжень до громад вирують в країні вже понад півроку.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Обговорення
Ще у лютому на розгляд до ВРУ були представлені народними обранцями у співпраці з Асоціацією міст України законопроєкти, що пропонують збільшити вже з 2022 року частку зарахування ПДФО до бюджетів тергромад з 60 до 65%.
Законопроєкт № 5066 передбачає таке збільшення для бюджетів громад за рахунок зменшення відсотка зарахування податку до держбюджету, а № 5066-1 – за рахунок відповідного зменшення відсотка – до обласних бюджетів.
Розглядаються і законопроєкти №5244-3 та №5364, що передбачають забезпечення сплати ПДФО за місцем розміщення виробничих потужностей, а не за місцем реєстрації головного офісу. Законопроєкт №5364, крім унормування поняття "відокремлений підрозділ", також пропонує встановити контроль за дотриманням платниками вимог щодо порядку сплати ПДФО до місцевих бюджетів за їхнім місцерозташуванням і запровадити відповідальність.
Ці законопроєкти 22 квітня підтримало і Правління Асоціації міст України під головуванням мера Києва, голови АМУ Віталія Кличка.
Виконавчий директор АМУ Олександр Слобожан повідомив, що в Україні у всіх громадах є видатки, які не забезпечені фінансово, на загальну суму в 668 млрд гривень. Така ситуація виникла через те, що держава декларує низку фінансових зобов’язань, які передані на фінансування з місцевих бюджетів.
"Ідея, яку підтримує АМУ щодо збільшення частки відрахування ПДФО до 65% до місцевих бюджетів – це відновлення історичної справедливості. Окрім того, нині є загроза вилучення з бюджетів громад 5% акцизу з тютюну, а цього допустити не можна", – говорить він.
Про переваги
За словами аналітика АМУ у сфері місцевих фінансів Тетяни Палійчук, наразі Асоціація лобіює збільшення частки ПДФО для бюджетів громад до 65%, і це – компроміс. Адже реальна потреба складає не менше 80%.
Також серед аргументів "за" збільшення, що ця частка допоможе частково компенсувати видатки, перекладені державою на місця. А це – утримання закладів профтехосвіти (7 млрд гривень), пільговий проїзд та зв’язок (6,5 млрд гривень), виплати заробітної плати непедагогічним працівникам в школах (15,9 млрд гривень), фінансування комунальних послуг та енергоносіїв закладів охорони здоров’я.
Ці +5% допоможуть покрити громадам і фінансові втрати за різницю в тарифах на комунальні послуги протягом 2017-2020 років (понад 24 млрд гривень), за підвищення тарифів, щорічне недофінансування освітньої субвенції в межах 15-20% (12-15 млрд гривень), скасування пайової участі (2 млрд гривень), субвенції на формування інфраструктури (до 2 млрд гривень), скорочення додаткової дотації на утримання закладів освіти та охорони здоров'я тощо. Частково компенсують, таким чином, громадам і втрати у зв'язку з пандемією.
Загалом для громад – це додатковий обсяг фінансового ресурсу, який вони одержать у розмірі 11,1 млрд гривень.
"Отже, +5% ПДФО для бюджетів громад – це важливий та необхідний крок для зміцнення фінансової спроможності місцевого самоврядування, адже наразі 75% громад все ще залишаються дотаційними", - говорить Тетяна Палійчук.
Так, за інформацією Київського регіонального відділення Асоціації міст України, у разі збільшення частки зарахування ПДФО до 65%, громади Київської області одержать додатковий ресурс в сумі 565 млн гривень.
Позиція
Голова Асоціації інвестиційно-привабливих громад, ексголова Тетіївської міської громади Руслан Майструк:
Існує дві проблеми із надходженням ПДФО до бюджетів громад. Перша – з надходженням, друга – з відсотком. ПДФО має сплачуватись за місцем фактичної роботи відокремлених підрозділів, а не головного офісу юридичної особи. Адже це несправедливо, коли по суті самого податку фізична особа сплачує ПДФО за послуги, які надаються їй громадою, де вона проживає, а сплачується такий податок у випадку відокремлених підрозділів наверх до головного офісу, які найчастіше знаходяться в великих містах. Звісно великі міста будуть проти, але ж ми говоримо про справедливість, чи не так?
Відносно відсотку і знову ж повертаючись до економічної суті податку. На сьогодні 60% ПДФО йде до бюджету громад, 15% до обласного бюджету і 25% до державного бюджету. Але давайте говорити про те, що всі можливі і неможливі повноваження передані на місця, але кошти, зокрема на делеговані державою повноваження, не передані повною мірою і ми розуміємо, що і надалі їх буде ще менше. Тому, якщо ми говоримо про справедливість, якщо ми говоримо про розвиток громад, то потрібно збільшити відсоток ПДФО саме бюджетам громад. Тому що успішна Україна – це успішні громади, а успішні громади точно не ті, що ходять по всім владним кабінетам із простягнутою рукою. Позиція Асоціації інвестиційно-привабливих громад наступна: збільшити ПДФО до бюджетів громад на 5% за рахунок ПДФО із державного бюджету, щоб хоча б частково компенсувати недофінансування по делегованим повноваженням.
Погоджуються із тим, що необхідно збільшити відсоток зарахування ПДФО і в громадах.
Голова Узинської міської громади Віталій Гринчук:
Якщо зараз громади одержують 60%, і цих коштів не вистачає, то збільшення на 5% – це майже, що нічого, відсоток варто було би збільшити. Якби справді ПДФО було хоча б до 80%, то вже тоді можливо говорити про якийсь розвиток. Якби ПДФО залишалося на місцях, то і громади були б більше зацікавлені наповнювати бюджет і виявляти всіх тих, хто видає зарплату в конвертах. Сьогодні ж всі об'єкти, які фінансувалися з районного бюджету, утримуються за рахунок місцевого. Зараз говорять: подивіться скільки податків в громадах, але ж ніхто не дивиться на видаткову частину. А вона в громадах зросла серйозно, напевно, що вдвічі, а подекуди і втричі. Для громад це непередбачувані витрати. Тому коштів однозначно треба більше.
Голова Немішаївської селищної громади Петро Перевозник:
Чим більше фінансів залишається в громаді, тим краще. Бачите в чому справа, 80% було би дуже добре, але чи це реально? Держава також повинна бути фінансово спроможною. Та розумну цифру завжди на місцях можна обговорити. Для громад формування ПДФО – дуже важливе. На території працюють підприємці, користуються інфраструктурою, тож це було би справедливо. Громади однаково на умовах співфінансування звертаються до держави за допомогою. Тому, щоб уникнути цих процесів, краще, аби на місцях залишалося більше коштів. Ми би витрачали їх на ремонти доріг, водопостачання, освітлення і на все те, що сьогодні підлягає капітальному і поточному ремонту. Адже за всі ці роки у громадах не було можливості самотужки вирішувати подібні питання. Тож 60-65% – це зовсім мало, хоча би 70%. Така наша думка і вона збігається з думками інших керівників громад, асоціацій. Тому що ми розуміємо, що на місцях потрібна ініціатива, а вона без коштів нічого не вартує.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних рад
Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Проєкт “Децентралізація”: Фурсівській ОТГ не вистачає коштів на розвиток громади
Проєкт “Децентралізація”: Бородянська ОТГ розвиватиметься за рахунок донорів
Проєкт “Децентралізація”: Ржищівська ОТГ для одержання прибутків задіє водний та освітньо-туристичний потенціал
Проєкт “Децентралізація”: Баришівка мітить у п'ятірку найбагатших громад Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Пісківська ОТГ хоче стати популярним курортом Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська ОТГ спрямує на свій розвиток понад півмільярда гривень до 2030 року
Проєкт “Децентралізація”: Бучанська ОТГ направить мільйони на розбудову комфортної інфраструктури
Проєкт “Децентралізація”: Великодимерська ОТГ проведе інвентаризацію землі
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини взялися ділити ОТГ на округи та обирати старост
Проєкт “Децентралізація”: Узинська ОТГ шукає 65 млн гривень на будівництво очисних споруд
Проєкт “Децентралізація”: держава переклала на старост владні компетенції сільських голів
Проєкт “Децентралізація”: обіцяні громадам землі за межами населених пунктів пустили з молотка
Проєкт “Децентралізація”: у тергромад Київщини бракує коштів на якісні адмінпослуги
Проєкт “Децентралізація”: на зміну дільничним у об'єднаних громадах прийдуть поліцейські офіцери
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2020 році
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини не можуть отримати від районів комунальне майно
Проєкт “Децентралізація”: статус і повноваження старост у громаді залежатимуть від Верховної Ради
Проєкт “Децентралізація”: у 2021 році Тетіївська громада збагатиться за рахунок гранту в 26 млн гривень
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині почали ліквідовувати райони, перший на черзі – Згурівський
Проєкт “Децентралізація”: ліквідована Іванківська райрада залишила громаді-спадкоємцю мільйонні борги
Проєкт “Децентралізація”: голови громад мають право накладати вето лише на прийняті рішення ради
Проєкт “Децентралізація”: ліквідації Баришівського району заважають комунальні борги
Проєкт “Децентралізація”: Миронівську райраду ліквідують із боргами по зарплаті
Проєкт “Децентралізація”: депутати ВРУ взялися за урбанізацію міст
Проєкт “Децентралізація”: Київщина втрачає першість у рейтингу заможності громад
Проєкт “Децентралізація”: майно та активи Бородянського району розділили між шістьма громадами
Проєкт “Децентралізація”: Обухівський район віддасть Букринський плацдарм на утримання області
Проєкт “Децентралізація”: пандемія та безгрошів’я блокують розвиток культпослуг на Київщині
Проєкт “Децентралізація”: Держгеокадастру дозволили і далі розпоряджатися землями Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Славутич збільшить бюджет за рахунок бізнес-парку та інвестицій
Проєкт “Децентралізація”: Васильківський район ліквідують упродовж місяця
Проєкт “Децентралізація”: уряд взявся за діджиталізацію тергромад
Проєкт “Децентралізація”: Київщина позмагається за гранти для розвитку громад
Проєкт “Децентралізація”: дві селищні громади Київщини заявили про бажання стати містом
Проєкт “Децентралізація”: на утримання громад хочуть передати приватизовані гуртожитки та бомбосховища
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини формують партнерські об’єднання для збільшення ресурсів
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини планують оптимізацію освітніх закладів
Фото: колаж KV
КиевVласть
Вороньківська громада затвердила перелік комунальної нерухомості, що підлягає приватизації. Рішення викликало небувалий скандал, адже під продаж потрапила поліклініка Бориспільської ЦРЛ. Лікарня діє у Борисполі, але у спадок від району дісталася сільській громаді, яка постановила, що у поліклініці можуть й надалі надавати медпослуги вже на правах оренди. Поки тривали дискусії між населенням та владою, інші села забажали вирішити долю лікарні через суд.
Як стало відомо KV, 19 травня на інтернет-майданчику "ProZorro.Продажі" було розміщено повідомлення щодо продажу на електронному аукціоні об'єкта малої приватизації, що належить до комунальної власності Вороньківської сільської громади.
Сьомого травня з початковою ціною лоту в понад 8,4 млн гривень планували пустити з "молотка" Поліклінічне відділення Бориспільської центральної районної лікарні.
Варто додати, що процедуру продажу було оголошено вже вдруге, проведення попереднього аукціону було скасовано 17 травня через порушення порядку публікації оголошення.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Лот №1
Сам же об’єкт продажу, хоч і перебуває на балансі Вороньківської громади, та територіально поліклінічне відділення функціонує в місті Бориспіль по вулиці Гоголя, 2.
Для місцевих ця медбудівля відома як колишня дитяча поліклініка. До Воронькова ж це майно перейшло у спадок у процесі реформи децентралізації – об’єднання у громаду із суміжними селами. Зокрема, Старинською сільрадою, якій ще у вересні 2019 року на позачерговому засіданні 32 сесії депутати Бориспільської райради і передали у власність нерухоме комунальне майно тергромад сіл району.
Це – двоповерхова будівля загальною площею в 933,9 кв.м, що введена в експлуатацію ще у 1968 році. Площа земельної ділянки складає 0,2138 га. Частину ж приміщення, 510 кв.м, орендує ТОВ "Аптека.194" за 18036,06 гривень (з ПДВ) за місяць. Це – амбулаторія №1, якає надає місцевим первинну та вторинну меддопомогу.
На фото: зовнішній та внутрішній вигляд поліклінічного відділення
Повідомляється, що приміщення у технічному задовільному стані з централізовнаним водо- та теплопостачанням і призначине для обслуговування будівель закладів охорони здоров'я та соціальної допомоги. І як повідомляла раніше KV, у поліклініці були замінені віконні блоки, відремонтовано реєстратуру, а у 2019 році оголошувався тендер на капремонт самого відділення.
Читайте: На ремонт больницы в Борисполе нашли почти 90 млн гривен
Історія скандалу
У березні депутати Вороньківської громади у ході п’ятої чергової сесії затвердили перелік об’єктів комунальної власності, які підлягають приватизації у 2021-2022 роках з визначенням способу їх приватизації. До цього переліку першим номером у списку потрапило і поліклінічне відділення.
Звістка про продаж відділення одразу викликала хвилю обурення, як серед місцевих жителів, так і у представників влади та депутатів минулого VІІ скликання.
Зокрема, екссекретар Бориспільської міськради Ярослав Годунок на своїй сторінці в Facebook наголосив, що перелічені у рішенні "непотрібні" об’єкти для Вороньківської громади, які "хочуть продати за копійки", будувала уся Бориспільська громада, тож подібні питання також варто вирішувати разом. Хвилює його і той факт, що "цільове призначення усіх об’єктів, крім житлового будинку та ТП – приміщення вільного призначення, тобто теоретично після продажу там може бути розміщено що завгодно – від офісів до ресторану чи нічного клубу". А у своєму відеозверненні він закликав громаду "стати на захист і не дати продати, вкрасти дитячу поліклініку" та скоротити працівників лікарні.
На відео: звернення Ярослава Годунка до жителів громади
Так, ексдепутат Бориспільської міськради Олег Верес нагадав, що півтора роки тому не підтримував рішення райради щодо передачі поліклініки на баланс громади села Старе і скеровував до міської влади відповідне звернення аби ті звернули увагу на цю ситуацію. У результаті – байдужість керівництва міста призвела до продажу цього об’єкту.
"По-перше, жодних збитків Вороньківська ОТГ не несе по цьому приміщенню. Тому що його фактично експлуатує і витрати несе орендар, "призначений" ще районною радою. Він наразі сплачує всі комунальні та експлуатаційні витрати. По-друге, з повідомлень місцевої газети ВІСТІ ця громада не така вже й фінансово неспроможна. Наразі керівництво громади, крім продажу амбулаторії, розглядає питання будівництва притулку для тварин. На останні гроші таке не планують… Висновок: не здивуюсь, якщо приміщення буде викуплено за рахунок бюджету Бориспільської ОТГ, причому за завищеною (шляхом аукціону) вартістю…", – припустив Верес у своєму дописі після наради мера Борисполя щодо питання продажу поліклініки.
Позиція Бориспільської громади та району
Звинувачення від жителів району щодо причетності до продажу поліклініки "полетіли" і на адресу Бориспільської влади.
У свою чергу голова Бориспільської міської громади Володимир Борисенко заперечив причетність ради до цієї резонансної ситуації, назвавши інформацію неправдивою. Зокрема, він зауважив, що це приміщення ніколи не було власністю міста і перебувало саме на балансі району. Висловив він і негативне ставлення до рішення громади щодо його продажу. І озвучив таку позицію:
"Це приміщення на території Борисполя, тож має належати Бориспільській територіальній громаді. Я бачу можливість урегулювати це питання й буду рухатися в цьому напрямку", – йдеться у дописі мера.
Згодом у прямому ефірі на Facebook, він зауважив, що громаді таки вдалося дійти згоди з керівництвом Вороньківської громади.
"На найближчій сесії депутати мають проголосувати за виключення даного об'єкту з переліку, які підлягають відчуженню, а саме продажу [...] Я мав можливість поспілкуватися з деякими депутатами, представникам різних фракцій, і вони повністю усвідомлюють, що рішення було поспішним", – говорить Борисенко.
Лунали звинувачувальні закиди і на адресу районної ради. Очільник району їх також спростовував, заявляючи, що рада не допустила би відчуження цього об’єкту і вже розглядає юридичні підстави та можливість для повернення цього майна громаді району.
І вже в коментарі KV голова Бориспільської районної ради Антон Мотрич підтвердив, що Вороньківська громада прийняла рішення відмінити продаж поліклінічного відділення. Але на цьому ситуацію вважати вирішеною ще зарано, адже вона вже може продовжитися в суді.
"Наскільки мені відомо, громада прийняла рішення збільшити орендну плату ТОВ "Аптека.194" з 18 тисяч до 100 тисяч гривень, щоб все залишилося працювали надалі, як є. Тож аукціон вже відмінили. Та наразі Гірська громада подала позов проти Бориспільської райради щодо скасування рішення про передачу нерухомого майна від райради до Старівської сільради. І якщо вони через суд скасують рішення райради, то, відповідно, скасується і держреєстрація права власності сільради на цей об’єкт і він повернеться до комунальної власності райради", – говорить він.
І вже далі, за його словами, розпоряджатиметься цим майном саме районна рада. Наразі це вже закрите провадження і доля цієї справи поки що невідома.
"Поліклініка знаходиться у гарному місці і є найдорожчим об’єктом комунальної власності. У зв’язку з тим, що у Вороньківської громади є недофінансування, вони, напевно, вирішили за майже 8,5 мільйонів його продати і наповнити бюджет. Сьогодні ж у структурі "Аптека.194" працює понад 20 сімейних лікарів, які уклали декларації майже з 30 тисяч осіб. До списку цих декларацій входять і міські, і районні мешканці. І, незважаючи на цих лікарів і як мешканці одержуватимуть первинну допомогу, було прийняте таке рішення. Між Вороньківською та Бориспільською громадами велися перемовини щодо лікарні, але, напевно, спільного консенсусу віднайдено так і не було. Тож, як голова ради, я дійсно хотів би повернути цей об’єкт до району і далі вже на сесії районних рад вирішити його майбутнє", – розповів Мотрич.
Позиція Вороньківської громади
З рештою 18 травня на сайті Вороньківської громади розмістили проєкти рішень сьомої чергової сесії і серед них був проєкт рішення про відміну аукціону з продажу поліклінічного відділення. Та в розпорядженні голови "Про скликання сьомої чергової сесії Вороньківської сільської ради VIIІ скликання" від 17 травня цього питання до черги денної включено так і не було. А сам проєкт за день до сесії, 26 травня, (проведення якої з рештою також перенесли на 3 червня), був видалений із загального доступу.
Зміст документа був наступним, що у зв'язку з негативним суспільним резонансом, соціальним невдоволенням фактом можливої приватизації та соціальною напругою, що виникла у зв'язку з появою в системі "Прозоро.Продажі" аукціону з приватизації поліклінічного відділення, Вороньківська громада вирішила відмінити аукціон та передати зазначене майно в оренду.
Натомість на сайті громади 20 травня публікується інформаційне повідомлення щодо продажу об'єкта малої приватизації – поліклінічного відділення Бориспільської ЦРЛ, яке містить детальний опис та оціночну вартість.
У свою чергу голова Вороньківської громади Любов Чешко прокоментувала ситуацію KV, повідомивши, що продаж поліклініки це лише чутки, які не відповідають дійсності. У приміщенні поліклініки жителі району і надалі зможуть одержувати медичні послуги.
"Це майно нам дісталося за розподілом від району у рамках реформування. Ми радилися з головою Бориспільської міськради, адже на їх території розташоване це майно, щоб вони його викупили. Вони дали згоду вивчити це питання. Ми також спілкувалися з орендарем, який займає другий поверх будівлі, і він спершу не заперечував викуп приміщення. Тож ми провели оцінку майна і виставили його на аукціон із метою, що приміщення і надалі діятиме як лікарня. Жодні зміни цільового призначення не передбачалися. Згодом орендар заявив, що згоден взяти перший поверх лише на умовах оренди. Уже відбувалися обговорення щодо мінімальної плати, щоб з рештою бюджет громади зміг одержувати хоч якісь кошти для її утримання. Адже ціна оренди для центра міста і так була досить невисокою. Незабаром відбудеться сесія громади і ми приймаємо рішення виставити під оренду саме перший поверх приміщення. Наголошую, без зміни цільового призначення, під надання медпослуг. На другому поверсі ТОВ "Аптека.194" і надалі продовжуватиме надавати послуги саме сімейної медицини. Первинна ж медицина, яка розміщувалася на першому поверсі, всього шість осіб, перейдуть працювати до Вороньківської лікарні. Ці лікарі обслуговують наші села і мешкають у громаді", – зауважила очільниця громади.
Запевнила, що підстав для хвилювань немає і адміністрація амбулаторії ЗПСМ №1 від МЦ ТОВ "Аптека.194" на своїй сторінці у Facebook.
"На сьогодні питання вирішено щодо продовження роботи Амбулаторії ЗПСМ №1 за тією самою адресою: вул. Гоголя, 2, м. Бориспіль. Тож майже 30 тисяч громадян, які підписали декларації з нашими лікарями, і надалі можуть звертатися саме сюди".
Так, 3 червня таки відбулася сесія Вороньківської громади, на якій депутати переглянули попереднє рішення і одноголосно підтримали зняття з продажу поліклінічного відділення. Надалі приміщення будівлі будуть виставлені вже саме на умовах оренди.
Нагадаємо, що у травні минулого року, на старті другого етапу медреформи, Обухівська центральна районна лікарня (ЦРЛ) опинилася в безвиході: коштів на заробітну плату ледь вистачало, а медикам прогнозували скорочення штату. Водночас поліклініка ЦРЛ потребувала термінових мільйонних вкладень у капітальний ремонт. Місто було готове профінансувати, але за умови, що район віддасть йому лікарню у спільне управління. Натомість, район заявляв, що був готовий віддати контроль над медичним активом місту лише у разі повернення 50% коштів, витрачених на його утримання у минулі періоди.
Читайте: Обухів та район не можуть поділити центральну лікарню
Фото: колаж KVКиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:20:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 2
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:20:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0007
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145248', '145190', '145142')
ORDER BY `published` DESC
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:20:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0007
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.0805
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:20:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 130, 10
0.0015
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('110575', '110442', '110428', '109863', '109649', '109272', '108774', '108350', '107685', '106962')
0.0413
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 13:20:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)