Хворих на COVID-19 в столичному регіоні вже в десять разів більше за кількість тих, хто подолав важку недугу. В цей час в КОДА звільнили голову департаменту охорони здоров'я Максима Іонова, нібито за відсутність координації та затягування закупівель. Також серед тих мешканців Київщини, хто опинився у скрутній матеріальній ситуації через карантин, влада розподілить півмільярда гривень матдопомоги.
Про це KV стало відомо за підсумками онлайн-брифінгу т.в.о. голови Київської обласної державної адміністрації (КОДА) Василя Володіна.
Поточна епідеміологічна ситуація
На сьогодні в столичному регіоні лабораторно зафіксовано 570 хворих на коронавірус і 57 тих, що одужали: з них 22 — У Києво-Святошинському районі, 10 — Обухівський район, Обухів, Козин, Українка, 4 — Бровари, 2 — с. Гнідин (Бориспільський район), 2 — Біла Церква, 2 — Бориспіль, 2 — Буча, 2 — Вишгород; 1 — Фурси (Білоцерківський район), 1 — с. Іванковичі (Васильківський район), 1— с. Мостище (Макарівський район), 1 — с. Стещино (Поліський район), 1 — смт Ворзель, 1 — смт Коцюбинське, 1 — смт Ставище.
Померла 1 людина — чоловік, 42 роки, місто Українка (Обухівський район). Всього зареєстровано 13 померлих з початку епідемії. Серед інфікованих — 48 дітей та 37 медпрацівників.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Також відмітимо, що за даними КОДА нині завершено перевірку санепідемстану ще у двох гуртожитках області (в с. Петропавлівського району та с. Гостомель), щодо мешканців яких раніше виникли підозри на коронавірус. ПЛР-тести не виявили ознак захворювання у мешканців обох гуртожитків.
Матдопомога
23 квітня розпочали виплати одноразової грошової допомоги у розмірі 1000 гривень пенсіонерам, у яких пенсія менше 5 тисяч та громадянам, які одержують державну соціальну допомогу у зв'язку з інвалідністю та за віком замість пенсії. На це у Київській області спрямовано 501,7 млн гривень. Згідно зі звітом, наразі КОДА фінансово допомогла 422 тисячам жителів Київщини загалом на 1,8 млн гривень. В рамках турботи про самотніх людей похилого віку та людей з інвалідністю, а це понад 43 тисячі, соціальні працівники доставляють їм продукти та ліки, допомагають прибирати та дезінфікувати приміщення, тощо.
Департамент охорони здоров’я без голови
24 квітня в КОДА прийнято рішення про звільнення голови департаменту охорони здоров'я Максима Іонова. За словами т.в.о. голови КОДА Василя Володіна, рішення ухвалене через низку недопрацювань у діяльності, а саме: затримку закупівель обладнання та засобів індивідуального захисту за кошти обласного бюджету, відсутність системної роботи із профільними закладами області та комісіями Київської облради, зволікання з підготовкою розподілу субвенції на заклади охорони здоров’я, в т.ч. для доплат медикам.
“Проведення закупівель та укладання договорів — відповідальність департаменту, як головного розпорядника коштів. Питання вдалося вирішити лише завдяки нашому жорсткому втручанню в процес”, — заявив Володін.
Він також звинуватив департамент у відсутності ефективної організаційно-координаційної ролі в умовах протидії поширення вірусу.
Освіта в карантині
Загальний карантин продовжено до 11 травня, але освітній процес триває. 702 заклади загальної середньої освіти Київської області використовують дистанційне навчання. Кожен заклад обрав модель відповідно до власних можливостей. Цьогоріч учні 4-х та 9-х класів закінчать навчальний рік та отримають документи про освіту без складання державної підсумкової атестації, а ЗНО проведуть після послаблення карантинних заходів. Продовжено освіту педагогів на базі Київського обласного інституту післядипломної освіти. До кінця травня 2020 року понад 2000 освітян отримають сертифікати про підвищення кваліфікації.
Рука допомоги від бізнесу
Бізнесмени Київщини забезпечили наразі безкоштовними продуктовими наборами 19 тис. місцевих мешканців.
Посівна
Карантин припав на посівний період. Були певні побоювання, що весняно-польові роботи опиняться під загрозою зриву. Втім, вчасно було вжито заходів, щоб все пройшло за графіком. Кошти держбюджету на підтримку агровиробників спрямують на розвиток рослинництва, тваринництва та запровадження земельної реформи в області.
Читайте: Хліб насущний: карантин та вірус не завадили аграріям розпочати на Київщині посівну
Спільно з аграріями проводиться роз'яснювальна робота щодо діючих норм програм державної підтримки. Зокрема, відшкодування відсоткової ставки, підтримка садівництва і ягідництва. Триває координаційна робота Офісу з протидії рейдерству при КОДА на захист прав сільгосптоваровиробників, протидії незаконного поглинання та захоплення підприємств агросектору.
Цікаво, що також у цей час Білоцерківський Національний аграрний університет та Національна науково-технологічна асоціація України завершили реєстрацію наукового парку “Юніт Агро” на базі вказаного університету.
Соціальна інфраструктура
У складних карантинних умовах все ж таки відбувається розбудова пріоритетних об'єктів соціальної інфраструктури. Це – 6 шкіл, 7 садочків, 5 стадіонів.
За словами Володіна, за останні два місяці добудували школу №1 у місті Українка, капітально відремонтували спортмайданчик на території середньої школи “Сузір'я” у Вишгороді, збудували футбольне поле у селі Петропавлівська Борщагівка. На завершальній стадії – будівництво гімназії у місті Буча, реконструкція під дитячий садок приміщення у місті Ірпінь, реконструкція дитячого навчального закладу “Яблунька” у Вишневому. У розпалі – будівництво двох дитсадків у місті Вишгород та у селі Нові Петрівці Вишгородського району та реконструкція ще одного у Вишгороді.
Дороги
Ключовим об'єктом дорожньої інфраструктури влада столичного регіону називає на сьогодні під'їзд до міста Обухів. Сьогодні там влаштовано нижній шар покриття, встановлено бортовий камінь. У напрямку Обухів-Українка-Трипілля облаштували тротуари, встановили бортовий камінь та бордюри. У напрямку Бузова-Неграші встановили – бордюри, бортовий камінь, облаштували перемикання, зупинки, тротуари.
З початку року КОДА уклала 244 договорів з підрядниками, оголосила 110 процедур держзакупівлі через систему “Прозорро”.
Децентралізація
Робота зі створення нових об'єднаних територіальних громад триває, не зважаючи на карантин. Наприкінці березня погоджено проєкт Перспективного плану формування територій громад Київської області. Вже направлено проєкт з п'ятьма перспективними округами.
Відходи
В КОДА триває розробка регіонального плану управління відходами до 2030 року. В рамках реагування на електронні звернення громадян, отриманих за допомогою сервісу “Інтерактивна мапа сміттєзвалищ” за березень-квітень розглянуто 148 електронних звернень щодо несанкціонованих сміттєзвалищ на Київщині, внаслідок чого ліквідували 37 таких звалищ.
Економіка
У напрямку економічного розвитку області Володін відзначив, що відкрито два нових ЦНАПи на території Крюківщинської сільради та Бородянської селищної ОТГ. Налагоджено дистанційне обслуговування ЦНАПами громадян, облаштовано скриньки для прийняття документів, телефонне та онлайн консультування.
Виробництво масок
Володін відмітив, що перевірено та запущено потужності для виробництва медичних масок з подальшим продажем в аптеках. Створено мапу аптечної мережі області. Її можна знайти на сайті КОДА.
Читайте: Коронавірус на Київщині: для виробництва захисних масок Київщині не вистачає кадрів та матеріалів
фото: колаж KV
КиевVласть
… Спочатку заходять філантропи з грішми, а вже за ними — "Кока-кола" і "Макдональдс" з інтересами Джорджа Сороса (Дьердя Шварца).
Наша версія: Наталія Форсюк призначена заступницею міністра Мінінфраструктури за квотою партії “Голос”. Її зв’язує спільна робота в “Трансперенсі Інтернешнл Україна” з Ярославом Юрчишиним, який став заступником голови партії Вакарчука. Саме відстоювання інтересів транснаціональних корпорацій при освоєнні 80 млрд грн бюджету 2020 р. на ремонт доріг є головною метою групи посадових осіб зі Львову, які опанували “хлібні посади” в Кабміні Олексія Гончарука після вдалих грантових проєктів лобіювання інтересів інженерно-дорожньої мафії часів Гройсмана.
Заступник голови партії “Голос” Ярослав Юрчишин, історик за фахом, разом зі своєю колежанкою і юристкою за фахом Наталією Форсюк, очевидно, домовились з Прем’єром Олексієм Гончаруком “розпиляти” 80 млрд грн на ремонті доріг і прикритись послугами експертів-консультантів Мінрегіону (про це вже писали ЗМІ).Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Суть в тому, що Наталія Форсюк просуває корупційну схему заміни державних органів держархбудконтролю на комерційних інженерів-консультантів саморегулівної Гільдії інженерів, а також скасування дозвільної документації та контрольно-наглядових заходів перевірки об’єктів автодорожнього будівництва. Крім того, за 5% від вартості будівельних робіт контроль за ремонтом доріг будуть проводити інженери-консультанти і ті, хто вже опанував схему лобіювання інтересів бізнесу на дорогах Київщини.
Саме спільна діяльність в ГО “Трансперенсі Інтернешнл Україна” та львівські корені Форсюк і Юрчишина з новим Віце-Прем’єром Денисом Шмигалем, дають можливість провернути грандіозну аферу по освоєнню за 2020 рік 80 млрд грн на ремонтах доріг з пафосною назвою “Сшити країну”. Першу постанову Кабміну в цьому напрямі вже прийняли (див. слайд 1).
Яким чином члени партії Вакарчука та КП “Київавтодор” сшивали для Наталії Форсюк костюм заступниці міністра Мінінфраструктури, в нашому матеріалі:
Нічого особистого – лише бізнес транснаціональних корпорацій…
Від простої юристки до експерта в будівництві автодоріг – шлях до міністерства. Співпраця Наталії Форсюк з “євроінтегратором” Юрчишиним, в інтересах бізнесу, можна прослідкувати на прикладі будівництва ресторану “Макдональдс” (McDonalds) з розширенням (реконструкцією) багатопаливної заправки “КЛО” (KLO) за адресою: Кільцева дорога, 14-В (на повороті до м. Вишневе).
Так, під виглядом “експертування” капітального ремонту дорожнього одягу Кільцевої дороги, дотична до “Трансперенсі Інтернешнл Україна” ініціатива прозорості на дорогах “CoST” фактично супроводжувала і прикривало своїми звітами цей широкомасштабний ремонт в період з 2016 по 2019 роки. Саме Наталія Форсюк була керівником цієї організації в зазначений період. На нашу думку, для задоволення інтересів міжнародних комерційних структур, а не для підвищення якості робіт чи контролю витрат проведено консультації та інжиніринг під дахом “Трансперенсі Інтеренешнл Україна”, яким в момент верифікації керував Ярослав Юрчишин (див. слайди 2-6 Верифікованого звіту).
Схема розміщення дороги і назва “капітальний ремонт дорожнього одягу” свідчить, що ніякого “будівництва дороги” фактично не відбувалось – існуюча частина Кільцевої дороги розширювалась і проектувалась до повороту на місто Вишневе, за нашою версією, лише заради Макдональдсу і КЛО, яким не вистачало території для інженерно-транспортного забезпечення свого функціонування. Саме тому міжнародна грантова організація з орбіти Сороса взялась допомогти американським партнерам реалізувати стартап “гамбургер в бензині замість шляхопроводу”.
Сам факт суміщення автозаправки і кафе до 25 п/місць є типовим для придорожніх об’єктів, але експеримент для “тубільців” полягав у розміщенні на транспортній розв’язці замість шляхопроводу (транспортної розв’язки) лише комерційних об’єктів торгівлі. Це, на нашу думку, свідчить про лобіювання інтересів бізнесу та імітації перевірок задля видимості міжнародного контролю. Про яку антикорупційну прозорість можна говорити, якщо верифікатори самі не знають норм і правил для об’єктів транспортної інфраструктури.
На слайдах 7-9 показано фрагмент Генерального плану м. Києва і ортофотоплани “до і після” ремонту дороги в районі повороту на м. Вишневе. Суміщені координатні космічні знімки і аналіз нами матеріалів топо-геодезичних вишукувань, свідчать, що основним “досягненням” ремонту цієї частини Кільцевої дороги є саме поява “заправки з МаКом”.
Не дивлячись на суцільні порушення Державних Будівельних Норм під час будівництва багатопаливного автозаправочного комплексу з фаст-фудом, містобудівне перетворення території на повороті в сторону міста Вишневе ніким не контролювалось і вплив ремонтних робіт проводився лише на папері, оскільки Ярослав Юрчишин і Наталія Форсюк є так званими представниками Сороса, вважаю, що їхні рекомендації та висновки були гарним прикриттям та механізмом легалізації дорожнього будівництва всупереч міжнародним стандартам FIDIC щодо транспарентності проєктних і фінансових документів.
Дорога від проспекту Перемоги до повороту на Вишневе відремонтована за понад 330 млн грн бюджетних грошей без перевірки геологічних вишукувань та обсягів будівництва на відповідність нормативним показникам та фактичним витратам, про що пишуть самі “верифікатори”. Тобто, не маючи достатньої інформації про реальні роботи, юристи замінили собою інспекторів дорожнього контролю, фахівців-інженерів, архітекторів, будівельників та запровадили новий тип перевірок у вигляді КОНСУЛЬТАЦІЇ. Цей досвід підхопили в “зеленій команді” та будуть впроваджувати експеримент по всій країні.
В самому Верифікаційному звіті автори вказують, що замовник не надав в повному обсязі всіх проєктних матеріалів та кошторисів, але висновки “грантоїдів” позитивні. Інакше й бути не може, оскільки вони ж просто консультаційні послуги надають і безкоштовно. Лише Сорос знає, скільки коштують такі псевдоперевірки і контрольні заходи від історика та юристки (див. слайди 10-13).
А що втратила громада Вишневого, Софіївської Борщагівки, кияни (жителі Борщагівки) після повної “закупорки” горловини проблемного повороту і влаштування додаткового гальмівного і розворотного майданчиків Макдональдсу замість повноцінної транспортної розвязки із шляхопроводом? Вже не кажучи, що фіктивний контроль з боку “CoST”, та інформація ЗМІ про ухиляння від податків (пов’язаних з КЛО бізнес-структур) кидає тінь на самих прозорих антикорупціонерів та їхні наміри впроваджувати принцип консультацій замість жорсткого контролю та нагляду за суб’єктами містобудування (див. слайд 14).
Президент і Прем’єр-міністр довірять витрачати 80 млрд грн протягом березня-листопада 2020 року зграї шахраїв з Міністерства інфраструктури і їхнім партійним друзям та землякам з Мінрегіону, а зараз точиться боротьба за суми “відкату” новим смотрящим інженерно-будівельної мафії.
Слайд 1. Постанова КМУ щодо програми “Сшити країну”:
Слайд 2. Досвід Верифікації Наталії Форсюк на дорогах Київщини:
Слайд 3. Схема та основні показники проекту капітального ремонту Кільцевої дороги
Слайд 4. Передбачені проектом види робіт.
Слайд 5. Передбачені проектом види робіт.
Слайд 6. Що саме збудували в результаті ремонту Кільцевої дороги
Слайд 7. Схема Генплану м. Києва і ділянка ремонту дороги.
Слайд 8. Ортофотоплан “до ремонту дороги” без фаст-фуду і багатопаливної заправки
Слайд 9. Ортофотоплан “після ремонту” дороги з Макдональдсом і КЛО
Слайд 10. Висновки “CoST” щодо міцності та надійності
Слайд 11. Висновки “CoST” щодо фінансової відповідності
Слайд 12. Свідчення неповноти даних і відсутність доступу консультантів до інженерних вишукувань.
Слайд 13. Свідчення неповноти даних і відсутність доступу консультантів до інженерних вишукувань.
Слайд 14. Інформація про співпрацю і роботу КЛО
Віктор Глеба, незалежний експерт з державного управління у галузі містобудування, член-кореспондент Української академії архітектури, доцент кафедри, доктор філософії, громадський діячКиевVласть
Сьогодні, 17 лютого 2020 року, голова Київської обласної державної адміністрації (КОДА) Олексій Чернишов взяв участь в урочистому відкритті нового корпусу школи №1 міста Вишневе на Київщині.
Об этом KV стало известно из сообщения пресс-службы КОДА.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
На святі були присутні педагоги, учні та батьки м. Вишневе, які очікували на цю подію понад 12 років. Питання завершення будівництва, що затягнулося на роки, було взято під особистий контроль Олексієм Чернишовим майже одразу після призначення його головою Київської обласної державної адміністрації у жовтні 2019 року. Як зазначив директор школи Володимир Плахотнюк, в лютому 2020 року остаточно завершилося обладнання внутрішніх приміщень, ДАБІ м. Вишневе надала сертифікат, що дозволяє передати споруди на баланс місцевого управління освіти. Учні та вчителі отримали сучасну, комфортну школу, в якій вже розпочинаються заняття.
Олексій Чернишов передав учням першого класу символічний ключ від їх нової школи. Як раніше наголошував голова КОДА, розвиток освіти є одним із найважливіших завдань. “Все, що ми робимо у цьому житті – заради наших дітей. Саме їм розбудовувати Україну. Вони мають полюбити її. І для цього потрібно, щоб вони зростали у комфортних та безпечних умовах. Тільки тоді вони залишатимуться вчитися, жити та працювати вдома”, – вважає він. Також дітей зі святом привітав голова обласної ради Микола Стариченко.
В новому корпусі три поверхи та 150 приміщень. В тому числі, гардеробна з окремими шафками для кожного учня, столова, спортзал, актовий зал, прекрасно обладнані кабінети праці, хімії, фізики, біології тощо. Багато туалетних та душових кімнат. Новий корпус дозволить дітям навчатися у сучасних умовах. До останнього у приміщенні старої школи, розрахованому на 350, навчалося майже 1600 дітей.
Голова КОДА також додав, що урочисте відкриття школи у Вишневому – це перший крок у розвитку соціальної інфраструктури Київської області. Найближчим часом заплановано відкриття ще однієї нової (реконструйованої) школи в Українці Обухівського району. Загалом у 2020 році обласна влада Київщини планує спрямувати на розбудову шкіл, садочків та інших об’єктів соціальної інфраструктури 300 млн грн.
Читайте: У березні на Київщині стартує національна програма “Велике будівництво”
Фото: прес-служба КОДА.КиевVласть
Регіональною комісією Міністерства регіонального розвитку України у цьому році було відібрано 17 інвестиційних проєктів по Київській області. Тільки п'ять із них Київська облдержадміністрація затвердила для співфінансування. Це завершення будівництва школи мистецтв, загальноосвітньої школи, фізкультурно-оздоровчого комплексу та капітальні ремонти двох лікарень. Із Фонду регіонального розвитку на це витратять 141,1 млн гривень, місцеві та обласний бюджет – 14,3 млн гривень.
Як стало відомо KV, на 2020 рік Міністерством регіонального розвитку було відібрано і схвалено для співфінансування 17 проєктів.
Згідно із додатком 16 до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури на 2020 рік, Київською ОДА було затверджено до співфінансування із обласного або місцевих бюджетів п’ять інвестиційних програм і проєктів регіонального розвитку.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
За даними пресслужби Київської ОДА, 21 січня на засіданні регіональної комiсії з оцінки та проведення попереднього конкурсного відбору інвестиційних програм та проєктів реriонального розвитку обговорили подані інвестиційні програми і проєкти регіонального розвитку, які можуть реалізовуватися за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку на території Київської області у 2020 році, та висловили пропозиції щодо їх оцінки.
Заступник голови облдержадміністрації Андрій Лісовик зазначив, що згідно індикативного розподілу коштів Державного фонду регіонального розвитку (ДФРР) у 2020 році, в Київській області доведено асигнування в розмірі 253 млн гривень. З них 55 млн гривень – це кошти, які планують спрямувати на реалізацію п’яти проєктів будівництва, які були розпочаті в минулих роках. 185 млн гривень пропонується спрямувати на реалізацію нових проєктів, які стануть переможцями конкурсного відбору.
Як розповів у коментарі KV секретар постійної комісії з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної, інноваційно-інвестиційної політики, зовнішньоекономічних зв’язків та фінансового забезпечення розвитку області, депутат Київоблради Олексій Дорошенко, проєктами регіонального розвитку займається виключно обласна адміністрація.
“Місцеві органи влади подають проєкти до обласної адміністрації, там їх або погоджують і передають до Мінрегіону, або не погоджують. У другому випадку місцеве самоврядування може подати проєкт напряму у Мінрегіон і тоді вже якось погодити з областю. Через порушення процедури часто бувають такі ситуації, що КОДА погодила одну кількість проєктів, а Мінрегіон – іншу. До того ж, це може бути пов'язано із частотою зміни губернаторів Київської області. Ці коливання зі звільненнями-призначеннями почались влітку, ось і маємо такий результат по проєктах регіонального розвитку у 2020 році”, – говорить він.
П’ять проєктів
Так, серед затверджених і областю, і Мінрегіоном, проєкт будівництва загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів в селі Микуличі Бородянського району. На нього передбачено 43 млн 643 тис. 332 гривні коштів ДФРР та 8 млн 624 тис. 837 гривень із місцевого бюджету. Наразі КОДА затвердила виділення 3 млн гривень із обласного бюджету.
Як розповів KV голова Бородянської районної ради Георгій Єрко, цю школу почали будувати багато років тому.
“Цю школу почали будувати у 2010 році, якщо не раніше. Будівля не була законсервована, там з'явився грибок. У минулому році її повністю зруйнували і побудували наново два поверхи, перекрили дах, поставили вікна. Залишилось дофінансувати внутрішнє оздоблення, зовнішні мережі. На цей рік з обласного бюджету виділено 3 млн гривень і з державного – 23 млн. Залишиться виділити ще 3 млн і в наступному році школу можуть ввести в експлуатацію”, – говорить він.
Другий затверджений проєкт – це капітальний ремонт головного лікувального корпусу, а саме утеплення фасадів з заміною вікон та вхідних дверей на металопластикові, часткове відновлення покрівлі та вимощення, комунального закладу Київської облради "Київська обласна дитяча лікарня", яка знаходиться у місті Боярка Києво-Святошинського району. Із ДФРР на це передбачено 12 млн 454 тис.191 гривень, із місцевих бюджетів – 4 млн 896 тис. 283 гривень. Наразі області виділили 600 тис. гривень.
За даними Мінрегіону, у 2017-2018 роках у лікарні частково замінено покрівлю понад 1200 кв.м, частково замінена водостічна система, утеплено горище, замінено вікна з виконанням супутніх опоряджувальних робіт, утеплено стіни підвалу понад 1100 кв.м, утеплено понад 3000 кв.м фасаду з відкосами. У 2019 році утеплено 1800 кв.м фасаду з відкосами.
У цьому році планується завершити роботи, а саме – утеплити 3300 кв.м фасаду з відкосами.
На будівництво школи мистецтв та ремесел в селі Велика Олександрівка Бориспільського району передбачено 12 млн гривень ДФРР та 5 млн 145 тис. 961 гривень із місцевого бюджету.
У коментарі KV голова Бориспільської райради Владислав Байчас розповів, що питанням займається сільська рада і фінансування здійснюється із їхнього бюджету.
“Велика Олександрівка самостійно фінансує об'єкт, краще у них дізнаватись подробиці. Чому область не дає коштів – не знаю, нас також цікавить це питання”, – говорить він.
Як вдалось дізнатися KV, у 2009 році було виготовлено проєктну документацію з будівництва школи мистецтв і ремесел, яку відкоригували і затвердили в 2015 році.
Будівництво почалось у 2016 році. Воно здійснювалось за рахунок бюджету сільської ради та державного бюджету. Головна проблема, через яку затягнулось будівництво – постійна зміна підрядників.
Станом на 20 січня там зведено триповерховий корпус, одноповерховий корпус актової зали, будівлю переходу, влаштовано покрівлі, влаштовано вікна, зовнішні двері, замонолічено вхідні групи, влаштовано чорнові стяжки підлог, утеплено підлогу горища, влаштовано зовнішні мережі тепло – водо-постачання, водовідведення, внутрішні інженерні мережі (проводка і трубопроводи електромереж, водопостачання, водовідведення).
Наступний проєкт – будівництво фізкультурно-оздоровчого комплексу по вулиці Ватутіна, 36 у місті Миронівка. На це передбачено 65 млн 503 тис. 42 гривні ДФРР та 14 млн 335 тис. 104 гривні із місцевих бюджетів. На цей рік КОДА затвердила співфінансування у сумі 5 млн гривень із бюджету Миріновської ОТГ. Завершити проєкт планується у 2021 році.
За словами голови Миронівської районної ради Валентини Усик, будувати спортивно-оздоровчий комплекс почали у 2018 році.
“На цей об'єкт проєктно-кошторисна документація виготовлялась за рахунок бюджету районної ради. Почали будувати його приблизно у вересні 2018 року за рахунок держави, в грудні створилась громада і тоді вже фінансувати його почала громада. Наразі вони займаються цим питанням. Але цей заклад буде працювати не тільки для жителів громади, а для всього району”, – говорить вона.
Поспілкуватись із головою Миронівської ОТГ Віталієм Савенко KV не вдалось.
Останній проєкт – це капітальний ремонт (утеплення фасаду та заміна віконних, дверних блоків) лікувального корпусу №1 центральної районної лікарні Тетіївської районної ради в місті Тетіїв, який розпочали у 2017 році. Із бюджету ДФРР на це передбачено 7 млн 565 тис. 78 гривень. Із місцевих бюджетів – 1 млн 818 тис. 802 гривень. На цей рік область затвердила 582 тис. 387 гривень фінансування із місцевого бюджету.
За словами голови Тетіївської об'єднаної громади Руслана Майструка, у цьому році капітальний ремонт має бути завершено.
“Районна лікарня знаходиться на балансі районної ради. Капітальний ремонт там проводиться за рахунок співфінансування райради та державного бюджету. У минулому році його розпочали, замінили вікна та двері на сучасні. Тепер будуть проводити утеплення всієї будівлі. Мінрегіон наполягає, щоб закінчити роботи у цьому році, але поки кошти із держбюджету не були виділені”, – говорить він.
Затвердив Мінрегіон
У переліку об'єктів, які затверджені Мінрегіоном у 2020 році у напрямку реалізації стратегії регіонального розвитку, є ще 12 проєктів.
Це капітальний ремонт будівлі Пашківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів у селі Пашківка Макарівського району. Його вартість – 4 млн 243 тис. 871 гривня із бюджету ДФРР і 1 млн 818 тис. 802 гривні із місцевих бюджетів. Ремонт буде проводитись у два етапи – протягом першого та другого півріччя 2021 року.
Три проєкти передбачено у Васильківському районі. Це реконструкція приміщення опорного навчального закладу Гребінківський НВК "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів – дошкільний навчальний заклад" в смт Гребінки Васильківського району. Період реалізації – з січня по грудень 2020 року. Вартість складає 15 млн 438 тис. 95 гривень із ДФРР та 3 млн 859 тис. 737 гривень із місцевих бюджетів.
Також планується будівництво дитячого дошкільного закладу на 35 місць в селі Мала Солтанівка. Рік реалізації – 2020. Вартість – 10 млн 309 тис. 785 гривень бюджету ДФРР та 1 млн 145 тис. 531 гривня із місцевих бюджетів.
У селищі Глеваха протягом 2020-2021 років планують побудувати навчально-виховний заклад “Дитячий садок – початкова школа”. Із бюджету ДФРР на нього витратять 10 млн 54 тис. 133 гривні, із місцевих бюджетів – 9 млн 893 тис. 886 гривень.
У місті Тетіїв передбачена реконструкція трибун з влаштуванням універсального ігрового майданчику на території стадіону "Колос". Провести її планують у період із травня по листопад 2020 року. Вартість робіт складає 3 млн 696 тис. 253,4 гривень бюджету ДФРР та 1 млн 584 тис. 108,6 гривень місцевого бюджету.
Два проєкти затверджено у Вишгородському районі. Це будівництво дошкільного навчального закладу на 230 місць в селі Нові Петрівці вартістю 55,6 млн гривень – з них 25 млн 672 тис. 75 гривень бюджету ДФРР і 30 млн – місцевий бюджет. Другий садочок, на 75 місць, буде побудовано у селі Синяк. На нього передбачено 21 млн 424 тис. 442 гривні коштів ДФРР та 14 млн 282 тис. 961 гривня місцевих бюджетів. Строк реалізації обох об'єктів вказаний із січня по грудень цього року.
Також у переліку будівництво комунального дошкільного дитячого навчального закладу по вул. Шкільній в місті Вишгород. Це будівництво було розпочато у 2017 році, завершитись має у 2021 році. Кошторисна вартість об’єкта станом на 2017 рік складала 56 млн 47 тис. 182 гривні.
Ще запланована реконструкція будівлі школи та майстерні Піївської загальноосвітньої школи I-III ступенів Ржищівської міської ради, що у селі Пії Миронівського району. Вартість не вказана.
До 2022 року планується провести капітальний ремонт дитячого садочку по вул. Шевченка, 15 в селищі Згурівка. На це витратять 7 млн 733 тис. 27 гривень ДФРР і 859 тис. 225 гривень місцевих бюджетів.
У селі Переяславське Переяслав-Хмельницького району, що входить до Студениківської ОТГ, у цьому році планується будівництво стадіону. Проєктно-кошторисну документацію Студениківська сільська рада виготовила у минулому році. Фінансування – 10 млн 418 тис. 51 гривня – за рахунок коштів Державного фонду регіонального розвитку, 4 млн 465 тис. 7 гривень – за рахунок місцевого бюджету.
Останній проєкт – будівництво ІІ-го корпусу ДНЗ “Червона Шапочка” на 100 місць, у селі Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району. Вартість робіт не вказана.
Нагадаємо, як раніше писала KV, в 2019 році місцеві бюджети заборгували на будівництво об'єктів соціокультурної та комунальної інфраструктури більше 7 млн гривень. Борги накопичив як обласний, так і районні, і міські бюджети. Якщо кошти не знайдуться, понад десяток об'єктів ризикують поповнити список монструозних довгобудів, які паплюжать краєвиди міст і сіл Київщини з часів ранньої незалежності та пізнього “совка”.
Крім того, для багатьох учнів і батьків Київщини рік почався з невтішних новин. У Василькові знов не змогли завершити будівництво школи, в Борисполі – ніяк не добудують садочок, у Вишневому взагалі мало не батьківський страйк. Скидається на те, що при невпинному зростанні населення місцева влада стикнеться з масштабним браком навчальних місць.
Читайте: Київщина у 2020 році ризикує отримати “навчальну” кризу через недобудову шкіл
Фото: коллаж KV
КиевVласть
Прийдешня сесія Київоблради розгляне зміни в проєкт Програми будівництва та реконструкції об'єктів інфраструктури Київщини. Серед новел – найболючіша для столичного регіону тема, список доріг, що підлягають капремонту. З понад 140 млн гривень, що підуть на обласні дороги, левову частку коштів отримають Богуславський, Бородянський, Києво-Святошинський, Володарський райони та декілька інших. Є й ті, кому, не дивлячись на подані заявки, за програмою не перепаде і копійки.
Як стало відомо KV, Київоблрада розгляне на наступній сесії проєкт змін до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2016-2020 роки. Проєкт мають також розглянути профільні комітети. Попри те, що документ ще може зазнати виправлень, вже зараз можна назвати райони, де ремонт доріг йтиме активніше і аутсайдерів, яким доведеться ладнати дорожнє хазяйство самотужки, або відкладати на інший рік.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Цифри
Так, згідно додатку 16 до проєкту, за напрямом “Будівництво, реконструкція та ремонт об’єктів дорожнього господарства” видатки закладаються в обсязі 140 млн 910 тисяч 410 гривень, з них — 102 млн 79 тисяч 847 гривень з обласного бюджету і 38 млн 830 тисяч 563 гривні — з місцевих. Загальна кількість об’єктів у переліку — 77.
Найбільша кількість об’єктів (переважно це капітальний ремонт дорожнього покриття) у Бородянському районі Київщини — на 16 об’єктів проєкт закладає фінансування у розмірі 27 млн 229 тисяч 895 гривень. З них найдорожчий — капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Ювілейна в с.Немішаєво за 4,4 млн гривень.
Найдорожчий об’єкт із загального переліку — реконструкція дороги комунальної власності по бульв. Леоніда Бірюкова в м. Буча, вартість сягає 12 млн 167 тисяч 76 гривень. Причому сума поділена між обласним та місцевим бюджетом порівну як для цього об’єкту (по 6 млн 83 тисячі 538 гривень), так і для двох інших у місті (сукупні видатки на кожен — 3 млн 704 тис. 220 гривень та 6 млн 752 тис. 74 гривні відповідно).
На другому місці — капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Пастернака в м. Боярка, закладений обсяг фінансування — 6 млн 41 тис. 789 гривень.
Відзначилося місто Вишневе Києво-Святошинського району — тут капітальний ремонт трьох доріг планують робити виключно за кошти місцевого бюджету, а це разом складає 7 млн 938 тисяч 903 гривні, з яких найдорожчий — капремонт дороги по вул. Лесі Українки за 5,6 млн гривень.
А от найдешевшими з загального переліку стало 5 об’єктів:
капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Миру Кулябівської сільської ради Яготинського району (178 тисяч 812 гривень, місцевий бюджет);
капремонт дорожнього покриття по вул. Росьова, с. Мармуліївка Володарського району (231 тис. 580 гривень, обл+місц.бюджет);
капремонт дороги по вул.Молодіжна, с. Горошків, Тетіївського району (незавершене будівництво, 286 тис. 920 гривень, обл.+місц. бюджет);
капремонт дорожнього покриття по вулиці Поповича в м. Узин (299 тис. гривень, місцевий бюджет).
До переліку не увійшли деякі райони та населені пункти: наприклад, жодної згадки про Іванківський чи Поліський район, міста Тетіїв, Славутич, тощо.
А деякі дороги доремонтовують ще з минулих років. KV писала про те, як 1,2 км дороги по вулиці Шевченків Шлях у Березані планували відремонтувати за 18,5 млн гривень, і мали закінчити до кінця 2020 року.
Читайте: В Березани на ремонт 1,2 км дороги потратят более 18 млн гривен
KV опитала голів деяких міських, селищних та районних рад, аби дізнатися: чи всі дороги, які вони подавали на фінансування, потрапили до списку, які планується ремонтувати у майбутньому та інше.
Голова Вишгородської районної ради Ростислав Кириченко:
“На дороги обласного значення дійсно нічого не виділено, але ми подавали. А на Вищу Дубечню та Воропаїв — субвенція з держбюджету. Обсягами ми задоволені, але хотілося, щоб і ремонтувалися дороги обласного значення. Можливо, область розраховує, що ми подаватимемо через Фонд регіонального розвитку. Раніше асигнування з області були доволі великі”.
Голова Броварської районної ради Сергій Гришко:
“Подавали і дуже багато. Не знаю, хто і за яким принципом затверджував переліки. Це для мене новина: подавали і РДА, і кожний населений пункт. В минулому році подавали через УКС, зробили дороги у Калинівці, поточні ремонти. Може, не включили район через те, що ремонтують за кошти держави наші центральні дороги. Не можу нічого сказати з цього приводу. Добре, що хоч три дороги затвердили.
Дороги в селах Мокрець і Заворичі — це Калитянська ОТГ, а Кулажинці — це вже наш Броварський район. ОТГ хай би сама займалася, господарі є там. А у районі хотілося б більше — є дороги, якими автобуси відмовляються возити людей, і це питання нами порушувалося на рівні області. Нам обіцяли, що ми в цьому році отримаємо гроші. Але не так сталося…
Міський голова Вишневого Ілля Діков:
”Ми подали, вони розглянули і затвердили. Чи не велике навантаження на наш бюджет? Яка різниця, це наші дороги і нам їх робити все одно. Два роки ці дороги не можемо зробить”. Голова Ржищівської ОТГ Христина Чорненька:
“Усі дороги, які громада подавала на фінансування, узгоджені. Ми задоволені, потреба велика, але враховуючи, що ці проєкти передбачають співфінансування з нашого боку, всі ми потягнути не зможемо. У минулому році у Ржищеві ремонтувалося дві дороги і чотири — в селах. В цілому ще залишилося відсотків 40% доріг у громаді, які очікують капітального ремонту. Поки одні дороги ремонтуємо, на інших вже з'являються ями. Це безкінечний процес”.
Міський голова Яготина Наталія Дзюба:
“Подавали більше проєктів, але я завжди розраховую, що як би не сталося, буде уточнення і до того списку щось додадуть. В минулому році кошти виділяли, хотілося б більше. Яготин — місто районного значення, в нього бюджет не такий великий, як у міст обласного значення, 40 млн гривень. І нам потрібно заасфальтувати приблизно 40 км доріг. Якщо в цьому році заасфальтуємо 2,3 км, це буде невеликою частиною. Думаю, допомога області має бути трохи більшою, і підхід має бути іншим. Є міста, що мають достойні бюджети — радію за їхні успіхи, але і дотації з обласного бюджету їм більші, ніж містам типу нашого. Я за те, щоб обласна рада переглянула цей підхід і ми одержали кошти на ремонт, про які заявили”.
Голова Бородянської районної ради Георгій Єрко:
“Ми подавали більше проєктів, але у нас в проєкті багато було включень. Люди і голови рад задоволені. Усі об’єкти будуть ремонтовані за рахунок співфінансування, так, але держава компенсує витрати і надає змогу утримувати і будувати дороги. Чим менше грошей йде [з місцевих бюджетів], тим краще, скажімо так. У минулому році близько 12 доріг в районі потребували ремонту”.
Голова Миронівської районної ради Валентина Усик:
“Задоволені. Хотілося б ще більше, звичайно. На ті об'єкти, які ми подавали та на які підготували кошторисно-проєктну документацію, кошти дали — у тому числі по Миронівці, це 7 чи 8 доріг. У нас є такі дороги, якими неможливо проїхати, ми зверталися усюди, надіслали звернення до Укравтодору, де нам відповідали, що кошти на цей рік не передбачено, але будуть робити поточний ремонт. Але поточний ремонт там не годиться. Загалом, торік давали грошей трохи більше”.
Голова Іванківської районної ради Валерій Потієнко:
“Перелік наш є і ми його подавали через Іванківську РДА. Наступного тижня ми плануємо зібратися і вислухати звіт від представників адміністрації: рік уже почався, а Іванківський район не потрапив до жодної програми і “пролетів”. Я не можу знати напевне, чому так сталося: чи подали вони, чи не подали, чи можливо не відповідає проєктно-кошторисна документація. Будемо заслуховувати та розбиратися. У нас он [потребує ремонту] дорога Іванків-Кухарі, яка вже розлазиться, розбита вщент. Крім неї, по селах так само багато таких доріг”.
Післямова
Додамо, що у додатку 17 до проєкту змін до Програми включений перелік об’єктів будівництва, реконструкції, капітального та поточного середнього ремонтів автомобільних доріг загального користування місцевого значення, вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах, що реалізуються за рахунок співфінансування. Об’єкти з цього переліку фінансуються без допомоги обласного бюджету.
Обсяг видатків за цим переліком, що складається з 70 об’єктів, сягає 95 млн 139 тисяч 56 гривень — з них 14 млн 957 тисяч 558 гривень з місцевого та 80 млн 181 тисяч 498 гривень з державного бюджету.
Як раніше розповідала KV, з початку 2018 року в розпорядження Київської обласної державної адміністрації (КОДА) передано 6375,5 кілометрів доріг місцевого значення. З них – 4171,8 км обласних, 2203,7 км районних. Функції замовника виконання робіт з будівництва, реконструкції, ремонту та експлуатаційного утримання доріг місцевого значення в Київській області виконує департамент регіонального розвитку та житлово-комунального господарства Київської обласної державної адміністрації. Це стало можливим завдяки закону про децентралізацію системи управління дорожнім господарством, який вступив в силу 1 січня 2018 року.
Утім, тоді у столичному регіоні новину зустріли двояко: разом з новими можливостями по управлінню фінансами влади отримали додаткове бюджетне навантаження. До того ж, політичні чвари між обласною держадміністрацією і Київоблради могли законсервувати автодорожні роботи на Київщині.
Читайте: Киевская область – в шаге от огромной дорожной катастрофы
А пізніше ситуація погрожувала вибухнути: розбиті дороги остаточно розлютили представників громад Київської області. Незважаючи на те, що на рахунках області були і залишаються сотні мільйонів гривень, які регіон міг витратити на ремонт і будівництво доріг, адміністрація відкладала роботи на потім.
Читайте: Киевщина готовится бунтовать из-за убитых дорог
KV повідомляла, що на Київщині в 2019 році на капремонти доріг державного значення планували витратити понад чверть мільярда гривень. У лютому 2019 року Кабінет міністрів затвердив перелік об'єктів будівництва, реконструкції, капітального та поточного середнього ремонту автомобільних доріг загального користування державного значення та обсяги бюджетних коштів для їх фінансування. На інфраструктурні об'єкти та дороги на території Київської області збиралися витратити 253,4 млн гривень або 4% від загального бюджету на ці цілі в Україні. При цьому по всій країні на ремонт доріг державного значення в 2019 році планували витратити 6,559 млрд гривень.
Читайте: В 2019 году на ремонт государственных трасс Киевщины собираются потратить 253,4 млн гривен
В жовтні 2019 року за результатами тендерів селищні та міські ради, а також КОДА уклали більше 70 договорів на виконання ремонтів доріг. Відповідно до договорів, ремонтувати дороги планували у 22 містах і селищах міського типу Київської області.
Читайте: В городах и поселках Киевщины планируют отремонтировать дорожное покрытие более 70 улиц (список)
Фото: коллаж KVКиевVласть
Проєкт змін до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2020 рік, що його розгляне Київоблрада на найближчій сесії, передбачає виділення на заклади культури, мистецтва та спорту більше 162 млн гривень. Левова частка мільйонів закладена на будівництво та ремонт футбольних полів та майданчиків. Голови районів та громад розводять руками: будинки культури та музеї, що теж потребують коштів, у більшості своїй проігноровані. Крім того, дехто вбачає в розподілі коштів політичний підтекст.
Про це KV стало відомо з проєкту змін до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2016-2020 роки, який депутати Київоблради мають розглянути під час наступної сесії КОР.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Документ пропонує збільшити обсяг фінансування програми до 692 млн 845 тис. 621 гривень, що на 165 млн 58 тис. 350 гривень більше за виділене у 2019 році.
Більше половини цього обсягу припадає на кошти обласного бюджету — 412 млн 521 тис. 22 гривні (місцеві бюджети — 200 млн 143 тис. 101 гривень, державні кошти — 80 млн 181 тис. 498 гривень).
З загального обсягу видатків на програму 99 млн 262 тис. 336 гривень планується витратити на будівництво, реконструкцію та ремонт 16 об’єктів культури — музеїв, будинків культури та спортивних споруд в 13 районах і містах. У минулих роках на культуру і мистецтво у бюджеті закладалося 66,25 млн гривень (для порівняння, в 2019 році – 82 млн 642 тис. 300 гривень).
Найдорожчим об’єктом стане будівництво стадіону в с. Переяславське Переяслав-Хмельницького району за 14 млн 968 тис. 255 гривень (з них лише 2 млн 245 тис. 238 гривень — кошти місцевого бюджету).
Загалом документом заплановано будівництво двох стадіонів у Києво-Святошинському районі вартістю 5 та 10 млн гривень відповідно, реконструкція стадіону в Сквирі за 8,94 млн гривень, а також облаштування футбольних полів у Миронівському районі, у селі Бородянка та містах Миронівка, Бровари і Біла Церква. Їх вартість сягає рівно 10 млн гривень для кожного. Основне фінансове навантаження — на обласному бюджеті.
Таким чином, витрати на поля і стадіони складають 80% (78 млн 909 тис. 881 гривня) від усього обсягу фінансування на об’єкти культури і спорту, що закладається проєктом Програми.
Єдиний об’єкт у переліку, витрати на який проводитимуться винятково з місцевого бюджету — капітальний ремонт, заміна вікон та дверей будинку культури по вул. Т. Шевченка, 1 в с. Бикова Гребля Білоцерківського району, за 67 тис. 213 гривень.
KV розпитала голів деяких місцевих рад та ОТГ щодо нагальних потреб їхніх мешканців.
Так, перший заступник голови Переяславсько-Хмельницької районної ради Андрій Коркач запевнив, що у районі все йде за планом, але без деталей:
“Ми стараємося підтримувати ті об'єкти, що в нас є, за рахунок субвенцій сільських рад, з районних коштів. Утім, кошти розійшлися по чотирьох ОТГ і у фінансах ми дещо обмежені. Але прагнемо залучати за співфінансуванням кошти обласного бюджету. Стараємося максимально вирішувати і попереджувати”, – говорить він.
Щодо найдорожчого об’єкту у списку — стадіону у селі Переяславське за майже 15 млн гривень — голова Студениківської об'єднаної територіальної громади Марія Лях розповіла, що в ньому є нагальна потреба для усієї громади, а будинок культури притримають на 2021 рік:
”Найбільше нас хвилює наш Студениківський будинок культури. Він гарний, новий, на 450 місць з балконом, там потрібен здебільшого косметичний ремонт, і в ньому немає опалення. Для його ремонту потрібно близько 12 млн гривень, щонайменше опалення коштуватиме три мільйони. Ми його зараз не потягнемо. Тому ремонт цієї будівлі у нас в планах на наступний рік, а для ремонту в цьому зробимо проєктно-кошторисну документацію, визначимо точний обсяг і будемо намагатися вскочити в якусь програму. Загалом на цей рік планували зробити реконструкцію опалення будинку культури у Сомковій Долині, але вирішили своїми силами проводити.
Стосовно стадіону, наразі у громаді немає жодного. Населення 1,5 тис. людей, а місць відпочинку, у тому числі активного, немає. Тому вирішили, щоб молодь не сиділа по "генделиках", розвивати спортивний напрям, створити умови. Стадіон запланували великий, ділянка під нього — 1,5 га. Туди ми включили у проєкті бігові доріжки, тренажери, автостоянку, тощо. Хоч думки наших депутатів і розділилися, але більшість ідею підтримала: треба починати створювати умови для підростаючого покоління”.
Оскільки на Васильківський район за програмою закладено найменшу суму обласних коштів поміж інших, голова Васильківської райради Наталя Баласинович у коментарі KV висловила підозру, що тут може бути і певний політичний мотив:
”Для нас це теж новина: чому в такому повному ігнорі Васильківський район, але відповіді на це питання немає. Я особисто вбачаю тут якийсь політичний аспект. Прикро, тому що наш район — найбільший на Київщині, і будинок культури є майже в кожному населеному пункті. За власний рахунок і рахунок райбюджету протягом останніх 5 років ми постійно намагалися проводити поточні та капітальні ремонти, реконструкції цих будинків, аби просто привести їх до належного стану. У нас гарний керівник, та й в управлінні культури [КОДА] було багато гарних ініціатив. Ми приділяли багато часу й уваги цьому напрямку. Прикро, викликає обурення, але ми вже перманентно живемо в такому стані. У нас були серйозні плани на музей у селі Данилівка, деякі будинки культури наразі в майже аварійному стані, в багатьох населених пунктах”.
Голова Вишгородської районної ради Ростислав Кириченко:
“Важливо, щоб діти не мерзли у школі, щоб пацієнти приймались у ФАПах, а високодуховні українці щоб співали у клубах пісні. Але ті клуби ще з 70-х стоять занедбані. У нас, слава Богу, Зазим’я, Погреби, ще деякі зробили ремонт. А так хизуватися немає чим. На периферії — горе. Ми хочемо робити і там, і там ремонти, але кошти потребуються великі. На один, щоб більш-менш привести його до належного вигляду, близько 15 млн”.
Голова Миронівської районної ради Валентина Усик:
“Якщо брати наш будинок культури — там треба ладнати і кришу, і все, що завгодно. По Центральному теж вистачає роботи, потрібні великі кошти, 2-3 мільйони гривень. Районному центру зробили громаду, через фінансовий поділ реверсна дотація складає 50 млн гривень, тому коштів на будинки культури тому в цьому році навряд чи вистачатиме”.
Нагадаємо, що традиційно розвиток мережі закладів культури на Київщині йде не без перешкод.
Так, у вересні 2019 року мер міста Фастів Михайло Нетяжук скаржився, що продовжити ремонт міського палацу культури немає можливості. Так, на його ремонт були виділені з обласного бюджету 27 млн 100 тис. гривень. Крім того, даний проєкт мав був дофінансований з міського бюджету, загальна сума робіт складала 35 млн гривень.
Також повідомлялося, що в серпні 2018 року був підписаний договір підряду з переможцем тендеру ТОВ "Домобудівний комбінат-7". Оскільки даний проєкт передбачав виконання значного обсягу робіт, підрядна організація до кінця 2018 року з поставленим завданням не встигла впоратися. Цей підрядник, за словами міського голови, більше не буде продовжувати роботи, бо не брав участі в новому тендері.
Читайте: Фастовский мэр рассказал, почему ремонт городского ДК не финансируется (видео)
У 2018 році скандал розгорівся навколо Будинку культури у Коцюбинському: там наприкінці року нібито провели капітальний ремонт покрівлі, на що було витрачено 800 тис. гривень. Як виявилося, на даху ДК встановили всього кілька фрагментів нової металочерепиці і частково замінили дерев'яні елементи.
Читайте: В поселке Коцюбинское бюджетный скандал: на фиктивный ремонт крыши ДК потрачено 800 тыс гривен (видео)
Як писала KV, 19 грудня 2019 року на черговій сесії Київської обласної ради був ухвалений обласний бюджет Київської області на 2020 рік. У ньому показники доходів і витрат порівняно з 2019-м зменшилися наполовину. Найбільше притисли фінансування культури і охорони здоров'я. Зате були збільшені витрати на спорт, освіту і будівництво інфраструктури. Тоді в облраді пояснювали, що скорочення відбулося через процес децентралізації, що йде, і саме в рамках децентралізації велика частина коштів і бюджетного навантаження піде на місця.
Читайте: Бюджет Киевщины-2020: обеднели наполовину
Фото: колаж KVКиевVласть
Миронівська районна центральна лікарня може припинити свою діяльність. Через несправний каналізаційний колектор ЦРЛ, який працює із 1970-х років, більше 30 тис. людей ризикують залишитись без медичної допомоги, а центральна вулиця Миронівки та сама лікарня – потонути у фекальних розливах. Крім того, фекальні стоки через місцеву річку вже почали потрапляти у Дніпро. У разі потепління це погрожує екологічною катастрофою для всієї області. Вартість ремонту коллектору – 7,5 млн гривень. Однак таких грошей в районі нема.
Звернення
Як стало відомо KV, 29 січня Миронівська районна рада направила десять звернень щодо виділення коштів на ремонт каналізаційного колектора комунального некомерційного підприємства “Миронівська Центральна районна лікарня” – до губернатора Київської області Олексія Чернишова, голови Київської обласної ради Миколи Стариченка, Державної екологічної інспекції України, Кабінету Міністрів, Офісу Генерального прокурора, Офісу Президента, Прокуратурі Київської області, Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, народному депутату Ганні Скороход, депутату Київоблради Володимиру Шандрі. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
У зверненнях, які мають аналогічний текст, Миронівська районна рада повідомляє про вкрай загрозливу ситуацію, яка склалася в результаті максимального зносу каналізаційного колектора КНП “Миронівська ЦРЛ”, що може призвести до фактичного його виходу з експлуатації.
“Вказана інженерна комунікація введена в експлуатацію на початку 70-х років минулого століття. За цей час капітальний ремонт об’єкту не проводився, що призвело до неможливості його подальшого використання. Протягом минулого року мали місце дві аварійні ситуації, які ставили під загрозу функціонування всього лікувального закладу, оскільки стоки йшли напряму в будівлю стаціонарного корпусу районної лікарні”, – йдеться у зверненнях.
Наразі аварійний стан колектора призвів до того, що фекальні маси вийшли на поверхню ґрунту, підмили автомобільну дорогу на території міста Миронівка, а також потрапили у відкриту водойму річки Росава, води якої опосередковано впадають в річку Дніпро, що в свою чергу при підвищенні температури призведе до виникнення надзвичайної епідеміологічної ситуації у всьому регіоні.
Про які суми йдеться
Як повідомляє Миронівська районна рада, протягом 2018-2019 років депутати п’ять разів зверталися до Київської обласної державної адміністрації з проханнням про надання допомоги у вирішенні даного питання.
Каналізаційний колектор був включений до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2016-2020 роки та мав бути профінансований в 2019 році, загальна вартість проєкту складає 7 млн 525 тис. гривень.
Також повідомляється, що відповідна проектно-кошторисна документація вартістью 374 тис. гривень була виготовлена за погодженням з департаментом регіонального розвитку КОДА за рахунок коштів місцевого бюджету. Щодо проєкту був отриманий експертний висновок ще у грудні 2018 року.
Варто також відмітити, що Миронівською міською радою, на підставі включення об’єкта до вищевказаної програми на 2019 рік, було перераховано в якості співфінансування 1 505 тис. гривень (20% вартості ремонту).
Однак, на даний час будівництво каналізаційного колектору не профінансовано та не включено до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2020 рік. В повному обсязі провести роботи на об’єкті за рахунок коштів районного бюджету неможливо у зв’язку з відсутністю відповідного фінансового ресурсу.
Аби не залишити 31 тис. населення без медичного обслуговування, районна рада просить пришвидшити виділення фінансування для проведення ремонту колектору.
Позиція району та ОТГ
Як підтвердила голова Миронівської районної ради Валентина Усик, навесні Миронівку може затопити каналізацією, якщо не буде відремонтовано колектор.
“Майже 50 років каналізаційному колектору у центральній районній лікарні. Ще у 2018 році ми заявили про проблему. На ремонт необхідно 7,5 млн гривень. Звісно, що зараз ми таку сумму потягнути не можемо, оскільки основна частина податків залишилась в об'єднаній громаді. Є державна програма “Питна вода” і обласна програма будівництва соціальних об'єктів. За однією з них мав фінансуватись цей об'єкт. Нам сказали виготовити проєктно-кошторисну документацію, ми це зробили у 2018 році за місцеві кошти. У 2019 році мало бути співфінансування, міська рада виділила 20% від суми, але область коштів не дала. На цей рік об'єкт в програму не включили. Ситуація настільки критична, що я звернулась до десяти інстанцій. Або закриють лікарню, або прийде весна, сонечко і Миронівка буде плавати в каналізації. Не розумію, чому нас не чують, зі свого боку ми зробили усе необхідне. Крім того, наша лікарня визнана опорною і буде реформуватись”, – говорить вона.
В коментарі KV голова Миронівської ОТГ Віталій Савенко розповів, що районна рада не освоїла кошти у минулому році, через що наразі виникла серйозніша проблема.
“У минулому році ми виділили 1,5 млн гривень співфінансування на заміну колектору. Також в минулому році з облбюджету було виділено 7 млн. Відповідно до проєктно-кошторисної документації цього було достатньо для проведення робіт. Районна рада спільно із РДА пальцем не вдарили для того, аби освоїти кошти. Скоро кошти повернуться до нашого бюджету. Громада їм коштів більше не дасть. Ми купимо у лікарню рентген-аппарат за 3,7 млн гривень. А проблема з колектором серйозна. Він прокладений центральною вулицею, лікарня будувалась у 70-х роках. Але відремонтувати колектор не так просто – це можна зробити або восени, або навесні. Його потрібно тягнути через поля. Потрібно завчасно домовитись із фермерами, а цього ніхто не буде робити”, – відмітив він.
Чи буде допомога
За словами заступника голови КОДА Андрія Лісовика, обласна рада має виділити додаткове фінансування.
“Проблема не нова. Її мали вирішити ще минулого року. Фінансування даних робіт передбачалось в рамках програми будівництва у 2019 році. За відсутності фінансування їх не виконали. Нова команда Київської обласної держадміністрації вивчає можливість включити ці роботи до Програми "Питна вода". Якщо буде виконано коригування проєкту та обласна рада виділить додаткові кошти, можна бути відповісти на питання позитивно”, – зазначив він KV.
Нагадаємо, як раніше писала KV, діти Миронівського району протягом місяця сиділи без їжі. Необхідну на харчування в школах і садках суму район не виділяв, аргументуючи це відсутністю коштів, які виникли через створення в грудні 2018 року ОТГ. Громада, за словами районної влади, повинна сама фінансувати харчування. Голова ОТГ зі свого боку зазначав, що в стислі терміни перебрати на себе всі повноваження неможливо. Тому району і передали раніше кошти на утримання садочків і шкіл.
Читайте: Дихай, Київщино: майже кожне місто області страждає від небезпечних атмосферних викидів
Фото: колаж KVКиевVласть
В 2019 році місцеві бюджети заборгували на будівництво об'єктів соціокультурної та комунальної інфраструктури більше 7 млн гривень. Борги накопичив як обласний, так і районні, і міські бюджети. Якщо кошти не знайдуться, понад десяток об'єктів ризикують поповнити список монструозних довгобудів, які паплюжать краєвиди міст і сіл Київщини з часів ранньої незалежності та пізнього “совка”.
Хто має борги
Як стало відомо KV, 17 січня голова Київської ОДА Олексій Чернишов підписав розпорядження №22 “Про схвалення проєкту змін до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури Київської області на 2016-2020 роки”.
Згідно додатку №19, за минулий рік місцеві та обласний бюджет накопичили кредиторську заборгованість за будівництво об'єктів інфраструктури. Загальна сума боргу облбюджету склала 4 млн 234 тис. 135 гривень, місцевих бюджетів – 2 млн 966 тис. 768 гривень.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Найбільше незавершених об'єктів у Сквирському районі. Тут мають провести розробку проєктної документації та виконання пошукових робіт щодо амбулаторії первинної медичної допомоги по вул. Медичній, 14-А в селі Шамраївка та амбулаторії первинної медичної допомоги на площі Перемоги, 19-Б в селі Пустоварівка. Сума заборгованості із місцевого бюджету – по 199 тис. 358 гривень за кожний об'єкт.
Не завершено капітальний ремонт частини приміщень Рогізнянського навчально-виховного комплексу "ЗОШ І-ІІ ступенів-дитячий садок" через заборгованість із обласного бюджету 1 млн 122 тис. 384 гривень. Не вистачило у області 629 тис. 242 гривні на капітальний ремонт ДНЗ "Калинка" в місті Сквира.
Два незавершених об'єкти з'явилося за минулий рік у Вишгородському районі. Тут незавершена реконструкція головного корпусу Димерської районної лікарні по вул.Революції, 320, за яку із місцевого бюджету винні 1 млн 990 тис. 965 гривень. Не завершили у минулому році і капітальний ремонт дороги по вул. Визволителів (на ділянці від будинку №1 до будинку № 35) в селі Вища Дубечня. Сума боргу з обласного бюджету – 154 тис. 328 гривень.
В Обухівському районі простоює будівництво очисних споруд в с. Григорівка, обласний бюджет там заборгував 269 тис. 668 гривень.
У селі Матюші Білоцерківського району не закінчили реконструкцію вуличного освітлення по вул. Я. Мудрого (від ТП-562), вул. Л.Українки (від ТП-171), вул. Садова, Л.Українки (від ТП-338), вул. Левицького (від ТП-169), вул. Перемоги (від ТП-164), вул. Л.Українки, Я. Мудрого (від ТП-168), вул. І.Франка (від ТП-167), вул. І.Франка (від ТП-166). Заборгованості є в обласному і місцевому бюджетах – 764 тис. 889 гривень і 150 тис. 907 гривень відповідно.
Бородянський район поповнився недобудовою амбулаторії первинної медичної допомоги по вул. Шевченка, 104-А в с.Луб'янка. За неї місцевий бюджет заборгував 226 тис. 822 гривні.
Проблемна амбулаторія з'явилася і у селі Пристроми Переяслав-Хмельницького району – на розробку проєктної документації та виконання пошукових робіт для будівництва амбулаторії не вистачило 199 тис. 358 гривень із місцевого бюджету.
Є в списку боржників і Макарівський район. Із обласного бюджету не вистачило 455 тис. 921 гривні на капітальний ремонт, а саме: заміну віконних та дверних блоків в Вільнівській ЗОШ І-ІІІ ст. по вул. Тернопільська буд. 2 в селі Вільне.
Ще один борг області – реконструкція дорожнього покриття по вул. Першотравнева в селі Нова Оржиця Згурівського району. Сумма – 709 тис. 53 гривні.
І остання заборгованість з обласного бюджету у сумі 128 тис. 651 гривня заблокувала процесс виконання експертизи проєктно-кошторисної документації “Капітальний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О100715/М-05/ – Ковалівка через Вінницькі Стави км 0+000 – км 15+800”.
Чи добудують
KV поцікавилась у районних рад та міст, які мають заборгованість, чи будуть завершені об'єкти, на які не вистачило коштів. Цікаво, що про список боржників дехто із голів дізнався від кореспондента KV.
Голова Фурсівської ОТО Микола Фурсенко:
Громада не має жодної заборгованості. Село Матюші лише нещодавно увійшло до об’єднаної громади. Так, село не потужне, можливо, і були проєкти-довгобуди. Можливо, тепер ці суми почали випливати, цю інформацію треба ще уточнювати. Так, по Матюшам і Трушкам подавалися проєкти в область, але результату щодо фінансування не було. І реконструкція освітлення вже робиться за рахунок громади. На території громади вдалося за чотири місяці побудувати амбулаторію, згодом дитсадок. Але кредитів ми не брали. Ми заробляли свої власні кошти, вигравали гранти і конкурси. Коли ми стали громадою, то статки приєднаних сіл мали лише 20% від того, що мала базова громада, хоча у них більше населення та землі. Ось до такого стану докерувалися наші можновладці. Свого часу різні політичні сили багато чого обіцяли селу, але ніхто нічого не виконав. А ці території ще й хотіли приєднати до міст обласного значення.
Голова Білоцерківської райради Володимир Шевченко:
На території району довгобудів немає, серйозніша проблема в тім, що ми нові проєкти не можемо розпочати. Є проєкти, щодо яких проведено експертизи. Але якщо із 20 проходить 5-6, то вже добре. У селі Мала Вільшанка ще з 2015 року був запланований ремонт дороги по вул. Шкільна, що веде до місцевої школи. Цього року вона вже потрапила до обласної програми.
Щодо проєкту реконструкції вуличного освітлення в селі Матюші, то це вже територія сусідньої Фурсівської об'єднаної громади.
Голова Вишгородської райради Ростислав Кириченко:
Реалізацію проєкту реконструкції Димерської районної лікарні розпочато ще у 2017-2018 роках. Так, це довготривалий проєкт, тому що лікарня величезна, плюс від початку робіт ми зіткнулися із недобросовісними будівельниками, які були відібрані обласною адміністрацією. Залучали й прокуратуру, щоб посприяла у припинені дії договору, обласну адміністрацію, народного депутата. В результаті їхніх неякісних робіт була необхідна заміна проєкту, була проведена повторна експертиза і новий тендер, де замовником виступило обласне управління капітального будівництва. Періодично виникає і кредиторська заборгованість, тому що сума тендера велика. Інші довготривалі об’єкти пов’язані лише з тим, що визначений довгий період будівництва. Це Новопетрівський дитсадок – він об'ємний і там великий бюджет із урахуванням будівництва та облаштування. Така ж ситуація й у Вишгороді з будівництвом двох дитсадків, що реалізуються за рахунок співфінансування з обласним бюджетом. Тендерна документація будівництва розрахована на три роки і проєкти вкладаються в ці терміни. Буває, що будівництво затягується у зв’язку з тим, що під час робіт виникла необхідність внести зміни до проєкту. Наприклад, у селі Новосілки будували спортивну залу, яку зрештою довелося перекваліфікувати у гімнастичну залу. Тож таких довгобудів чи заморожених об'єктів немає.
Голова Бородянської райради Георгій Єрко:
У селі Микуличі за рахунок державного бюджету будується школа. Це такий довготривалий проєкт, будівництво якого розпочалося досить давно, ще у 2010 році. Але наразі цей проєкт відроджений. Будівництво досить затратне і потребує до 30 млн гривень. Цього року планується освоїти 26 млн гривень. Наступного року заплановане введення в експлуатацію. Ми подавали в область деякі об’єкти для “відродження”, поки що обласна рада прийняла їх до уваги. За рахунок державного бюджету довгобудів на території району немає.
Голова Сквирського райради Василь Гриша:
Що це за кредитні кошти, я наразі не можу сказати. Свою частину коштів у частині співфінансування ми сплатили ще два чи три місяці тому. Завершення будівництва амбулаторій заплановане вже в березні. А так залишилися певні об’єкти ще з часів Радянського союзу. Це у Сквирі об’єкт незавершеного будівництва нового приміщення школи №1. Ще Гройсман нам обіцяв посприяти у вирішенні цього питання. Минулого року ми виготовили проєктно-кошторисну документацію, сподіваємося, що все вдасться. Цей проект ми вже декілька разів розробляли, але коштів на реалізацію не було. У 2012 році ще при “регіонах” було розпочате і незавершене будівництво трьох підвідних газогонів. Тож минулого року нам таки вдалося реалізувати ці проєкти за рахунок коштів районного і сільських бюджетів – в селі Мовчанівка ще в листопаді, у селах Оріховець, Каленна проводиться випробування цих вуличних газогонів. Населення практично за десять років вже зневірилось, адже, повіривши обіцянкам тієї влади, одразу самотужки провели до своїх садиб газові мережі, але газу не було.
Голова Бородянської ОТГ Олександр Сахарук:
Сьогодні наших жителів цікавлять лікувальні корпуси, надання медичних послуг. І на території району із довгобудів, мабуть, вже років 20 стоїть лікарня. Це – об’єкт районної ради. Як місцевий житель, знаю, що будівництво було розпочате, навіть є сваї, але цей об’єкт вже давно заморожений. Не володію інформацією, чи є на нього документація. За такий довгий період потрібна вже комплексна експертиза. Більше таких глобальних незавершених об’єктів в межах нашої громади, немає. Нарешті в районі відновились роботи щодо Микулицької школи, де не було жодного поступу, мабуть, років з десять.
Відзначимо, що Микулицька школа – це відомий довгобуд на Київщині. Будівництво школи почали ще в 2007 році. Через 10 років 1 вересня 2017 року, вже екс-губернатор Київської області Олександр Горган пообіцяв, що ця школа буде найкращою на Київщині. Завершити будівництво планували за два роки.
Голова Згурівської райради Олександр Івченко:
Проєкт з реконструкції дорожнього покриття по вул. Першотравнева в с. Нова Оржиця однойменна сільська рада проштовхувала ще з минулого року. І, напевно, лише в цьому році дорога отримала шанс бути реконструйованою. Майже завершена проєктно-кошторисна документація з реконструкції спортивно-оздоровчого комплексу, в якому два роки тому сталася пожежа і приміщення практично повністю було зруйноване. Це єдине подібне глобальне питання. Також наразі в районі будується нове поліклінічне відділення. Очікуємо, що в травні – на початку червня його здадуть в експлуатацію разом із амбулаторією сімейної медицини.
Голова Бучанської ОТГ Анатолій Федорук:
Скоріше за все, що на момент подачі інформації, обласна рада ще не провела кошти, які ми перерахували, відповідно до процедури проведення будівництва амбулаторії первинної медичної допомоги в селі Луб'янка. Тобто, жодної кредиторської заборгованості ми не маємо. Серед довготривалих об'єктів у нас розпочатий у 2012-2013 роках проєкт будівництва спортивного комплексу на території другої школи. Тоді була окрема стаття видатків, відповідно до постанови Кабміну, згодом все зависло. Наразі об'єкт законсервовано. На превеликий жаль, у цьому році державний фонд регіонального розвитку, виходячи із квоти, яку мала Київська область, цей об'єкт не пропустив. Ми готові були його співфінансувати, але у зв'язку із браком фінансового ресурсу комплекс не потрапив до програми. Маю надію, що вже у співфінансуванні з обласним бюджетом (50/50) вдасться його добудувати. Але це вже буде відомо наприкінці лютого-в березні.
Стоять не один рік
Як раніше писала KV, найбільша відома та скандальна на Київщині – школа-довгобуд розташована у місті Вишневому. Вона була побудована в 1960-і роки і спочатку розраховувалася на 330 учнів. ІІ черга будівництва Вишнівської ЗОШ І-ІІІ ст №1 розпочалась ще у 2006 році. Проте через відсутність фінансування у 2014 році її було призупинено до 2017.
У квітні 2018 року жителі Вишневого три дні перекривали в своєму місті вул. Чорновола поруч з під'їздом до Кільцевої, щоб привернути увагу до проблеми. Новий "бунт" в Вишневому підняли в липні 2018 року, оскільки за чотири місяці ситуація не змінилася.
Станом на січень 2019 року стало відомо, що завершення об'єкта знову довелося перенести на рік — до 1 вересня 2019 року. Утім у січні цього року в КОДА повідомили, що новий корпус Вишнівської школи буде здано в експлуатацію у лютому цього року.
Як розповів у коментарі KV голова Баришівської громади Олександр Варениченко, вони також мають школу-довгобуд та ще півдесятка незавершених об'єктів.
“Громада готує перелік об’єктів, які будуть виставлені на аукціон з метою викупу чи продажу. Це, наприклад, незавершене будівництво комплексної школи. Наразі збираємо інформацію по селах. Можливо, з пів десятка і назбираємо. Завершити їх вже просто нереально, потрібна державна експертиза, або тільки, якщо це буде вже приватна власність”, – говорить він.
У селі Велика Олександрівка Бориспільського району більше 10 років не можуть добудувати Школу мистецтв через постійну зміну підрядників.
Місто Бориспіль має два довгобуди – кінотеатр та дитячий садок.
“На території міста до затяжних об’єктів можна віднести кінотеатр, який ми відвойовували приблизно півтора року. Попередня влада передала цей об’єкт на 25 років в аренду, після чого його і довели до жалюгідного стану. З орендарем ми розірвали договір, згідно прийнятого рішення на сесії, яке, в результаті, колишні власники й оскаржили в суді. Справу ми виграли наприкінці минулого року. Це центр міста, і, звичайно, що зараз ми будемо розробляти проєкт капітального будівництва з реконструкцією. Можливо, цей об’єкт ми збережемо як кінотеатр або як кіноконцертний зал для дітей. Другий такий проблемний об’єкт – це дитячий садок, за який ми також судилися близько 1,5 року і нарешті виграли справу. Садочок, який ми планували реалізувати за 40 млн гривень, тепер нам обійдеться більше, ніж в 70 млн гривень. Будівельна компанія, яка виграла тендер, отримала кошти, а згодом збанкрутувала. Зараз ми переробили проєкт і в цьому році розпочинаємо будівництво. Днями вже має бути оголошений переможець тендеру. Будемо сподіватися, що скарга в Антимонопольний комітет не надійде і ми нарешті добудуємо цей заклад”, – розповів міський голова Анатолій Федорчук.
Вже п'ятий рік продовжується будівництво гімназії в місті Буча, хоча у минулому році Кабмін виділяв кошти, яких мало б вистачити для завершення будівництва.
Четвертий рік будується школа у Василькові. Там під час уроків, у жовтні 2016 року, впало три поверхи школи №6. Тоді було вирішено не відновлювати зруйновану будівлю, а побудувати нову школу. Час від часу васильківчани нагадують владі про довгобуд, влаштовуючи мітинги. У липні минулого року вони навіть перекривали трасу на Київ.
Вже третій рік продовжується будівництво нового корпусу дитячого садочку “Чебурашка” у Вишгороді. У позаминулому році ця компанія отримала підряд на 15 млн гривень за виконання цих же робіт. Тому вартість зведення нового корпусу дитсадка, яке триває роками, вже наближається до 25 млн гривень.
Нагадаємо, як раніше писала KV, для багатьох учнів і батьків Київщини рік почався з невтішних новин. У Василькові знов не змогли завершити будівництво школи, в Борисполі – ніяк не добудують садочок, у Вишневому взагалі мало не батьківський страйк. Скидається на те, що при невпинному зростанні населення місцева влада стикнеться з масштабним браком навчальних місць.
Читайте: Навчальні заклади Ірпеня, Василькова та Гостомеля отримали освітні ліцензії
Фото колаж KVКиевVласть
10% коштів від будівництва ЦСВЯП мають йти безпосередньо від “Енергоатому” до Поліського, Іванківського районів і м. Славутич, а не через Київську обласну державну адміністрацію. Такі законодавчі зміни потрібно прийняти, вважають представники цих громад, які раніше звернулися до мене із заявою про створення робочої групи.
Щойно на своє депутатське звернення отримав запрошення від керівництва “Енергоатому” на нараду міжвідомчої робочої групи та штабу “Будівництва ЦСВЯП”. Ця зустріч відбудеться за участі представників Міненергетики, ДП “Енергоатом”, Київської обласної державної адміністрації, Іванківської і Поліської РДА, міста Славутича та інших відомств і організацій. Саме про діалог у такому форматі я обіцяв активу Іванківщини під час одного із прийомів.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Справді, сьогодні ресурсами, які надходять від будівництва сховища відпрацьованого ядерного палива, згідно із законом розпоряджається Київська ОДА. Минулого року було підписано Розпорядження голови КОДА про перелік будівництва і ремонту об‘єктів соціальної інфраструктури двох районів і міста до якого було включено об’єкти, які не належать до Іванківського, Поліського району чи до міста Славутича, оскільки вони територіально знаходяться в Зоні відчуждження. Мова йде про реконструкцію двох мостів через річки Уж та Ілля. Звісно, що мости необхідно ремонтувати, але ж не за ті кошти, що мали б працювати на громаду. Погодьтеся, 86 мільйонів, які повинні були використати на реконструкцію мостів, можна успішно вкласти у розвиток соціальної інфраструктури районів і міста. Звісно, що рішення облдержадміністрації викликало обурення людей і я вважаю – справедливо.
Громадськість і Іванківського району, і Поліського району, і м. Славутич виступила проти такого розподілу коштів. Люди наполягають, що гроші повинні використовуватись, як прописано в законі – на будівництво соціальних об’єктів та розвиток прилеглих до зони відчудження територій. В цьому я однозначно погоджуюся з активом. Тому порушене питання взяв на особистий контроль. У цьому питанні моя позиція непохитна – я на боці громади і відстоюватиму її інтереси.
Прилеглі до Зони відчуження території повинні отримати обіцяні кошти на розвиток своїх населених пунктів. Тому я офіційно підтверджую свою участь у засіданні міжвідомчої робочої групи та штабу “Будівництва ЦСВЯП”, яка відбудеться 1 липня на майданчику будівництва сховища. Звертаюся також до голів РДА Іванкова, Полісся та мера Славутича бути готовими до діалогу та мати власні пропозиції щодо вирішення надважливого для регіону питання.
Ярослав Москаленко, парламентар, голова МДО "Київщина"КиевVласть
Наприкінці 2017 року київська влада своїм рішенням ініціювала створення Київської агломерації, яка б об’єднала столицю з містами-супутниками та навколишніми селами. Йшлося про 10 міст і більше 50 сіл Київської області, що розташовані у радіусі 20-25 км від столиці. З тих пір минуло майже півтора року, і ця ініціатива, схоже, зійшла нанівець. Переважна більшість населених пунктів не підтримало ідею такого об’єднання.
Проте, чи рано ховати перспективу створення Київської агломерації? Адже, мало хто сумнівається в тому, що років через 10 (а може й раніше) такі міста, як Ірпінь, Обухів чи Бровари стануть околицями Києва, як у свій час стали ними Борщагівка чи Троєщина. І чим раніше Київ та міста-супутники розпочнуть підготовку до такої інтеграції, тим менше потім буде адміністративних, соціальних, економічних, а головне – інфраструктурних проблем.
Передбачуваний “фальстарт”
Нагадаю, що столичною владою планувалося об’єднання у форматі Київської агломерації 11-ти міст (Київ, Бориспіль, Боярка, Бровари, Буча, Васильків, Вишгород, Вишневе, Ірпінь, Обухів, Українка), 8 селищ (Ворзель, Глеваха, Гостомель, Калинівка у Броварському районі та Калинівка у Васильківському районі, Коцюбинське, Козин, Чабани) та понад 50 прилеглих до столиці сіл. Тоді зовсім не йшлося про поглинання Києвом цих населених пунктів в адміністративному сенсі. Власне, передбачалося створити добровільне об’єднання місцевих рад для координації й впровадження спільних соціально-економічних та інфраструктурних проектів. А правовим підгрунтям Київської агломерації називався Закон “Про асоціації органів місцевого самоврядування”. До речі, ця ініціатива не мала нічого спільного зі створенням об’єднаної територіальної громади, оскільки це регулюється зовсім іншим законом.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Тож, на початку 2018 року київський мер Віталій Кличко надіслав відповідне звернення до місцевих органів влади вищезгаданих міст, селищ і сіл – із закликом щодо створення відповідної асоціації органів місцевого самоврядування. І що? На сьогодні бажання об’єднуватися висловили лише Бориспіль, Обухів та Нові Петрівці. Решта або обмежилися консультаціями з керівництвом КМДА, або взагалі відмовилися від ідеї, мотивуючи тим, що нині залучені до процесу створення об’єднаних територіальних громад. Ясна річ, навіщо входити у мега-об’єднання на чолі з Києвом, якщо всією країною поширюється потужна хвиля децентралізації? Думаю, “фальстарт” цієї ідеї стався ще й тому, що київська влада не пояснила аргументовано колегам з інших місцевих рад, як саме агломерація корелюється з ОТГ.
Водночас, висловлювався додатковий аргумент “проти”: навіщо створювати ще одну, столичну асоціацію, якщо практично всі місцеві органи влади входять до всеукраїнського об’єднання, а саме - до Асоціації міст України, очолювану тим же таки мером Києва В. Кличком? Власне, до цієї ситуації із “холостим пострілом” з боку КМДА, скоріше за все, призвела значна поспішність столичних керманичів. Оскільки, жодного конкретного концепту, з яким можна було йти до мерів міст і селищних голів, столична влада так і не запропонувала. Вже не кажу про відсутність глибокого економічного обгрунтування та широкої інформаційної й роз’яснювальної кампанії. На жаль, київські керманичі хотіли проштовхнути ідею з “коліс”. До того ж, багато хто із суб’єктів процесу та з експертного середовища сприйняли Київську агломерацію як одну з піар-“фішок” мера Кличка у контексті місцевих виборів-2020, які вже не за горами. Та й у чистоту задуму мало хто вірив: адже, багатьма висловлювалися припущення, нібито за фасадом Київською агломерації, столичні чиновники банально перебрали би під свій контроль нинішній активний “дерибан” дорогих ірпінських, бучанських та інших зовсім не дешевих земель. Тож, фальстарт з агломерацією можна було спрогнозувати заздалегідь
Агломерація - неминуча?
Поза тим, можна стверджувати, що де-факто Київська агломерація і так існує – як економіко-географічна категорія. Тож, на мою думку, рано, чи пізно і в тому, чи іншому форматі агломерація буде актуалізована. Адже всеохопні процеси урбанізації сьогодні прискорилися, як ніколи. Передбачаю, що йдеться про недалеку перспективу у 3-4 роки. І ось чому.
По-перше, щодня з міст-супутників до столиці приїжджають на роботу 560 тисяч осіб (32 % Київської області!). Зокрема, кожного дня до Києва їздять 41% мешканців Броварів та 43% населення Ірпіня. Ці люди створюють у столиці додаткову вартість, користуються вдень столичною соціальною та транспортною інфраструктурою. До того ж, значна частина мешканців прилеглих міст приїжджають до столиці автомобілями – здебільшого, із-за відсутності сучасного й зручного муніципального чи державного транспорту. Водночас, дорогою до Києва жителі Броварів, Українки чи Вишгорода у години пік застряють на декілька годин у заторах. Причому, і на вулицях Києва їхні авто значною мірою спричиняють 10-бальні корки. Вже не кажу про те, що цей транспорт розбиває дороги приміського сполучення – їхній ремонт лягає тягарем на бюджет Київської області, який і без того не можна назвати задовільним і достатнім. Ці проблеми могли б бути значною мірою подолані в рамках Київської агломерації – у сенсі більш потужних фінансових можливостей, координації й розподілу обов’язків між окремими місцевими радами, реалізації спільних інфраструктурних проектів, а головне – кращих умов для залучення приватних інвестицій для ремонту і будівництва доріг.
По-друге, міста-супутники Києва використовують саме столичну інфраструктуру з водовідведення і каналізації. Адже, ПАТ “Київводоканал”, Головний каналізаційний колектор Києва і Бортницька станція аерації приймають стічні води не лише столиці, а й прилеглих міст та приміських підприємств Бучі, Ворзеля, Ірпеня, Вишгорода, Вишневого та ін. До того ж, саме столичний бюджет сьогодні несе значні витрати, щоб закінчити будівництво дублюючої гілки водовідведення з міст-супутників. Вочевидь, тісна інтеграція цих населених пунктів до інженерних та інфраструктурних мереж і до житлово-комунального комплексу Києва наштовхує на думку, що обслуговування цього комплексу є спільною справою як київської спільноти, так і прилеглих до столиці місцевих громад. А то цікаво виходить: Київ за свої кошти інвестує й обслуговує ЖК-інфраструктуру, а міста-супутники користуються нею, не платячи ні копійки з місцевих бюджетів! З іншого боку, обопільними проблемами як для Києва, так і міст-супутників та прилеглих територій є, наприклад, утилізація і переробка побутових відходів, а також – очистка “комунальної” води до якості питної і безпечної для здоров’я споживачів. Відтак, формат Київською агломерації на перших порах уможливив би більш збалансоване й краще фінансування проектів, спрямованих на високотехнологічне й інноваційне переоснащення спільного житлово-комунального комплексу столиці й прилеглих міст.
По-третє, жителі міст-супутників мають величезні проблеми з дитячими садками і школами, відтак дуже багато батьків возять своїх дітей до Києва. Річ у тім, що у прилеглих до столиці населених пунктах активно ведеться житлове будівництво, але при цьому девелоперів чомусь (скоріше за все, з корупційних мотивів) місцева влада не зобов’язує розбудовувати соціальну інфраструктуру. Тому, навіть у таких відносно великих містах як Бровари, Бориспіль і Буча наповненість шкіл наразі вже становить 100%, а чисельність дітей у групах в дошкільних навчальних закладах перевищує встановлені норми на 19-29%! Наприклад, в Ірпені у черзі на дитсадок перебуває 5 000 мешканців, а школярі молодших класів займаються у другу зміну у переповнених класах! Все це зумовлює колосальне додаткове навантаження на інженерно-транспортну та соціальну інфраструктуру столиці, яке, в разі відсутності належного спільного планування, неминуче призведе до колапсу. Так само, є очевидним, що місцева влада невеликих міст здебільшого не здатна самостійно реалізувати крупні інфраструктурні проекти “з нуля”, що призводить до хронічного браку нових шкіл, дитсадків, поліклінік та лікарень. Проте, чому саме київська громада має вирішувати за когось ці проблеми?
Власне, це і є найважливішими аргументами, чому об’єднання міст Київського регіону в потужну агломерацію є раціонально-виправданим та критично-необхідним. Водночас, існує тисяча і одна дрібніших причин. Як приклад: для іноземних інвесторів зручніше мати справу з Києвом, де адміністративні й сервісні можливості -- більш швидкі, якісні та набагато ширші, ніж у невеликих містечках. То чому ж тоді міста-супутники не поспішають об’єднуватися в асоціацію зі столицею, зважаючи на очевидні вигоди для їхніх громад і мешканців?
Як на мене, головна причина в тому, що створенню Київської агломерації чиниться опір з боку місцевих “князьків”, котрі кревно зацікавлені у збереженні власних сфер впливу і корупційних схем, зокрема, - пов’язаних із сумнівним виділенням земель для зведення нових житлових комплексів. Власне, незаконні рішення місцевих рад цих міст вже стали звичною буденністю і “притчею во язицех”. Якраз ці містечкові сатрапи і остерігаються того, що в рамках Київської агломерації їхнім корупційним діянням будуть жорстко запобігати з “центру”, чого наразі немає. І тоді вікно для злочинного “дерибану” місцевих ресурсів і земель безповоротно закриється.
З іншого боку, навіть у доброчесних місцевих керманичів мимоволі виникає страх того, що Київ просто-таки “поглине” невеличкі населені пункти, і в них залишиться мінімум повноважень. Втім, слід зазначити: у нинішніх реаліях ефективний перерозподіл коштів і субвенцій в рамках обласного бюджету штучно гальмується конфліктом між Київською ОДА й обласною радою. За таких умов апріорі не може йтися про реалізацію інфраструктурних проектів на місцевому рівні, не кажучи вже про серйозне залучення інвестицій, яке б набагато краще здійснювалося в форматі Київської агломерації. І знову-таки: не можна навіть порівнювати бюджетні можливості столиці і міст-супутників. Та й залучення ними коштів на будівництво об’єктів соціальної інфраструктури й на реалізацію програм із енергозбереження та ін. – наприклад, із Державного фонду регіонального розвитку чи міжнародних донорських програм – здійснювалося б у рази ефективніше в умовах Київської агломерації. Водночас, можливі негативні мотивації щодо її створення з боку столичного мера (наприклад, елемент передвиборчої технології, чи бажання контролю над коштовними землями місцевих громад) будуть надійно нейтралізовані, якщо агломерацією керуватиме колективний орган на кшталт ради мерів, повноваження якої будуть чітко виписані в установчих документах. Адже, гуртом і батька легше бити, чи не так?
І останнє, проте, не менш важливе. Мій прогноз, можливо, на десятиліття: “супутникові” адміністративні одиниці в не такій уже й далекій перспективі стануть повноцінними районами Києва. Власне, це підтверджується європейським досвідом: у свій час, наприклад, мегаполіси Париж або Лондон також спочатку утворили агломерацію, а пізніше – міста-супутники і прилеглі території інтегрувалися до столиць і адміністративно.
Відтак, переконаний, що об’єднання околиць із Києвом уможливить чітке управління цілісною інфраструктурою, ефективну координацію багатьох процесів, які де-факто є спільними. Тому, якщо відбудеться приєднання міст-супутників та навколишніх територій до Києва, то це стане найоптимальнішим рішенням — і для мешканців столиці і для прилеглих громад. Перехідною ж формою до такого інкорпорування якраз і має стати Київська агломерація.
Втім, для цього уряд в особі Мінрегіонрозвитку повинен ініціювати розробку і прийняття – за участю представників місцевих рад, громадянського суспільства та експертного середовища - Закону України “Про міську агломерацію”. В ньому мають чітко регламентувалися управлінська ієрархія, бюджетні засади, повноваження і взаємовідносини суб’єктів такого об’єднання. А головною мотивацією повинні стати конкретні інфраструктурні та соціальні вигоди для місцевих громад та кожного конкретного мешканця. Втім, без широкої інформаційної, якщо хочете, піар-кампанії з боку столичної влади Київська агломерація так і залишиться пустопорожньою футурологією.
Олег Тітамир, президент ГО “Українська організація захисту споживачів послуг”КиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:24:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 3
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:24:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0008
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri, articles.text AS text, users.avatar AS image, CONCAT(users.first_name, " ", users.last_name) as author_name, users.id as author_id, users.bio as bio
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
LEFT JOIN `users` ON `users`.`id` = `articles`.`user_id`
WHERE `articles`.`id` IN('145211', '145173', '144225')
ORDER BY `published` DESC
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:24:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0010
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.4593
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:24:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 440, 10
0.0124
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('90925', '88274', '88114', '88056', '87985', '87935', '87854', '87780', '78977', '77091')
0.1602
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:24:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)