В Україні продовжує скорочуватись житлове будівництво – відповідний індекс будівельної продукції січня-липня 2020 року склав лише 78% аналогічного періоду 2019 року. На рівні держави тренд компенсується активним спорудженням доріг та інших об’єктів інфраструктури, але покупцям нерухомості треба очікувати зростання цін на квартири.
У першому півріччі 2020 житлове будівництво відчутно скоротилось у порівнянні з минулим роком. Яскравим прикладом є липень, індекс будівельної продукції житлових споруд в якому склав лише 66,1% до індексу 2019 року. Для нежитлових будівель показник становив 99,6%, а для інженерних споруд – 110,4%. Загальний будівельний індекс сягнув позначки 98,9%. Будівництво інженерних споруд майже повністю компенсувало просідання у житловому секторі.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Тренди у будівництві завжди “задавав” Київ, однак на сьогодні він показує значне скорочення у житловому секторі. Загальна площа будівель, прийнятих в експлуатацію у січні-червні 2020 року, склала 254 тис. м² або 59% до індикатора першого півріччя 2019. Таке скорочення можна пояснити відсутністю повноцінної роботи ДАБІ, яка на даний момент знаходиться в стані реформування, та очікування відміни пайової участі у розвиток інженерно-транспортної інфраструктури з 1 січня 2021 р.
Індекс будівельної продукції для житлових споруд випереджає темпи введення в експлуатацію і становить 76,7%. Тобто, будівництво ведеться, проте його темпи не дають змогу девелоперам так само активно вводити об’єкти в експлуатацію як вони робили це у 2019 році. Однією з вагомих причин – є падіння двох великих гравців на будівельному ринку “Укрбуду” та банку “Аркада”. У свою чергу, індекс для нежитлових будівель складає 111%. Це свідчить про те, що темпи спорудження офісних, торговельних центрів та інших комерційних споруд випереджають 2019 рік.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Сьогоднішні цифри треба розглядати через декілька призм. Хоча ринок будівництва доволі успішно подолав період карантину, проте поки основне скорочення обсягів демонструє житловий сегмент. Головна причина – це орієнтованість значного пласта житлового будівництва на індивідуальних інвесторів, які зайняли вичікувальну позицію та змусили забудовників змінювати стратегію.
Сьогодні чимало компаній відклали нові проекти та працюють на вже існуючих об’єктах. За рахунок цього, фірма має змогу акумулювати фінансові та кадрові ресурси на комплексах, які вже продаються та мають бути добудовані. По-друге, нові проекти вимагають інвестицій в маркетинг.
Третя причина – це відкладений попит з боку покупців. Частина попиту досі не вийшла на ринок після карантину.
З боку забудовників, ринок поділився на дві значні групи – надійні девелопери з великим портфелем і репутацією та малі нішеві гравці. Перші – вже декілька місяців говорять про відновлення попиту та навіть збільшення у порівняння з докарантинним періодом. Об’єкти від таких забудовників обирають люди, що купують житло для себе та не бажають ризикувати.
Також саме вони є драйверам зростання цін на нерухомість. Більшість забудовників з надійного пулу вже щонайменше один раз підіймали ціну на власні об’єкти з початку карантину.
Друга група представлена невеликими гравцями з декількома або навіть однією пропозицією. Оскільки клієнт знає дуже мало про таку компанію, то він сильно ризикує. Тому невеликі гравці поки вийшли у поле цінової конкуренції. Вони здебільшого не підіймали ціни. Проте треба чітко усвідомлювати, що разом із вигідною вартістю, саме тут можна легко потрапити в історію з довгобудом.
Що стосується нежитлових споруд, на рівні України показники цього року є майже однаковими з 2019. Перша причина – це турбулентність 2019 року, коли відбувались майже одночасно президентські та парламентські вибори. Бізнес не знав, яким буде курс долара, монетарна політика та чи не прийме нова влада якихось законів, що радикально вплинуть на цілі галузі. Тому чимало фірм пригальмували будівництво, у тому числі офісних будівель, торгових центрів та інших споруд.
Крім того, карантин вже не став перепоною для комерційного сегмента. Фірми мали добудовувати об’єкти, які зводились з мінімальною швидкістю у 2019 році. Для офісної нерухомості нормальним строком повернення інвестицій є 10-12 років. Отже, навіть якщо коронавірусна криза продовжиться до кінця 2021 – це не дуже вплине на власників нерухомості та їхні бізнес-плани.
Якщо говорити про прогнози, то на покупців квартир чекає збільшення цін. Це проста економіка – коли пропозиція зменшується, а попит зростає, вартість активів також йде вгору. Сьогодні більшість дрібних девелоперів все ще не готові розпочинати великі проекти, навіть якщо мають оформлені ділянки. Якщо говорити про великі надійні компанії, вони вже зараз вийшли на хороші темпи будівництва, які обмежуються суто технічними моментами. Навіть якщо попит на житло у них й надалі зростатиме, забудовники мають витратити щонайменше рік на пошук та оформлення нових ділянок, де вони зможуть розпочати роботу. Отже, житловий сегмент стане дорожчим – натомість ринок може автоматично перегрупуватись за принципом надійності, що зробить і без того стійкий до криз український будівельний сектор ще сильнішим.
Дмитро Ісаєнко, секретар комітету з питань державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Верховної Ради VIII скликанняКиевVласть
Станом на 9 вересня через велику захворюваність майже два десятки шкіл та 4 дитсадки столичного регіону закрито на карантин, учні отримують освіту дистанційно. Велике будівництво триває, пріоритет – розбудова навчальних закладів. Крім того, КОДА підписала меморандум про співпрацю з операторами мобільного зв’язку для збільшення доступу до інтернету на теренах області.
Про це KV стало відомо за результатами онлайн-брифінгу голови КОДА Василя Володіна.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Епідеміологічна ситуація
Нових випадків захворювання за добу – 92, всього захворіло – 6459 людини. Всього видужало 4313 чоловік, померло – 122. За останню добу – 5 летальних випадків. Медичне спостереження встановлено за 17863 контактними особами, госпіталізовано 331 пацієнта, з них 243 мають підтверджений діагноз інфікування COVID-19. 88 людей очікує на результат тесту.
Всього в медичних закладах підготовлено 825 ліжок, на сьогодні їх завантаженість складає 40,1%.
Рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 по різних районах Київщини сьогодні виглядає так:
у помаранчевій зоні – міста Березань, Ірпінь, Фастів; райони – Києво-Святошинський, Яготинський;
у жовтій зоні – міста Бориспіль, Бровари, Буча, Васильків, Обухів, Переяслав; райони – Баришівський Білоцерківський, Бориспільський, Броварський, Васильківський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Макарівський, Переяслав-Хмельницький, Рокитнянський, Таращанський та Фастівський.
На території решти районів, міст та об'єднаних територіальних громад Київської області рівень епідемічної небезпеки – зелений.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Скрізь запроваджено протиепідемічні заходи для відповідного рівня небезпеки.
“Мешканці області мають продовжувати дотримуватися соціальної дистанції, дезінфікувати руки, носити маску у місцях скупчення людей, тощо”, – зазначає Володін.
Школи на карантині
“Вже тиждень як в області розпочався новий навчальний рік, було багато зроблено, щоб убезпечити від коронавірусу дітей та педагогічних працівників навчальних закладів”, – зазначив Володін і розповів про загальну ситуацію у закладах загальної та дошкільної освіти.
За його словами, у 19 закладах виявлено випадки захворювання на коронавірусну хворобу – як працівників, так і учнів. 8 шкіл повністю переведені на дистанційну роботу:
Васильківські школи №№ 1 та 2.
Ірпінська школа № 15.
Васильківський район – Застугнянська ЗОШ.
Переяслав-Хмельницький – Світанківське навчально-виховне об'єднання, Хоцьківська школа.
Фурсівська об'єднана громада – Пищиківська школа.
Баришівська ОТГ – Сезенківський навчально-виховний комплекс.
Ще в 11 навчальних закладах на дистанційне навчання переведено 12 класів. Всього 2405 учнів та вчителів терміново переведено на дистанційне навчання в обласних закладах освіти. У всіх закладах, де виявлено захворювання проведено дезінфекцію приміщень, класних кімнат, коридорів, санвузлів, вестибюлів. Працівників закладу, які контактували з хворими, попереджено про необхідність дотримання карантинного режиму шляхом самоізоляції.
Крім шкіл, в області в умовах адаптивного карантину працює 659 закладів дошкільної освіти, які відвідує 33166 дітей. У зв'язку з захворюванням на COVID-19 закрито на карантин 4 дитсадки: 2 в Переяславі, 1 – у Білій Церкві, 1 – у селі Плесецьке Васильківського району. Особи, які контактували з хворими проходять тести ПЛР. У цих закладах також дезінфікували територію та приміщення.
Велике будівництво
В області на сьогодні завершено роботи по 3 об'єктах закладів загальної освіти, по 4 будівельні роботи виконуються згідно календарного графіку. По дошкільних навчальних закладах – завершено роботи на 2 об'єктах, на завершальній стадії – 1, будівельна готовність – понад 75% по 3 об’єктах. Ще по 2 будівельні роботи згідно графіку.
Спортивні об’єкти: завершили 2, ще по 2 інших роботи ведуться за календарем, по 1 – йдуть підготовчі роботи до початку будівництва.
Загальний стан готовності об'єктів “Великого будівництва” у Київській області становить 72% – 77% загальноосвітні навчальні заклади, 81% – дошкільні заклади та 59% – спортивні об'єкти.
“Таким чином завдання Президента виконується якісно і у зазначені терміни”, – підкреслив очільник КОДА.
Читайте: На Київщині відкриється ще один дитсадок, збудований за програмою президента “Велике будівництво”
Цифровізація
8 вересня відбулась визначна подія в галузі цифровізації Київщини. Вперше в Україні підписано меморандум про співпрацю між обласною державною адміністрацією, Українською асоціацією операторів зв'язку “Телас” та всіма мобільними операторами – Vodafone, Київстар та Lifecell. Зробили це для того, аби розвивати підприємництво, освітні та соціальні ініціативи, полегшити доступ до державних послуг охорони здоров'я та інших закладів соціальної сфери. Таким чином об'єднано зусилля за напрямами покриття мобільним зв'язком 4G Київської області, як у сільській місцевості, так і на автошляхах, визначення можливостей державного і приватного партнерства у розвитку мобільного доступу до інтернету, забезпечення доступу мобільних операторів до об'єктів інфраструктури на території області при будівництві мобільних мереж.
Документ стає позитивним сигналом мобільним операторам більше інвестувати в сучасні технології та цифрові послуги для громадян України. Оператори планують до кінця року забезпечити можливість доступу до 4G для 98% населення Київської області. Масштабне покриття області зв'язком почнеться 18 вересня цього року.
Читайте: КОДА підписала меморандум про співпрацю з провідними українськими мобільними операторами
Бюджет
За січень-серпень поточного року до загального фонду обласного бюджету Київської області без урахування міжбюджетних трансфертів, надійшло 1 млрд 629 млн гривень. Це 94,6% від запланованого. Та майже на 103 млн гривень більше, ніж за той самий період торік. Темп приросту фактичних надходжень ПДФО зріс на 69 млн гривень. А надходження податку на прибуток підприємств склали 258,2 млн гривень або майже 109% від плану.
Плата за надання адміністративних послуг становить 113% або 7,2 млн гривень приросту. Інші надходження склали 89 млн гривень, що становить 110,5% до плану на звітну дату.
На фінансування установ соціально-культурної сфери, соціального захисту населення та Державного управління за звітний період із загального фонду обласного бюджету направлено 1 млрд 436 млн гривень. В тому числі на утримання установ освіти, охорони здоров'я, культури та мистецтва, фізичної культури і спорту, соціального захисту та соцзабезпечення.
Читайте: Київська обласна рада переформатувала бюджет-2020
Опалювальний сезон
Також область активно готує об'єкти житлового господарства та соціально-культурного призначення до опалювального сезону. На сьогодні готовність об'єктів теплопостачання, водопровідно-каналізаційного господарства, житлового фонду та дорожньо-мостового господарства в області становить понад 84%, що відповідає графіку.
З них готові: 80% житлових будинків, 95% об'єктів соціально-культурного призначення, всі заклади освіти та дошкільні навчальні заклади, 84% закладів охорони здоров'я. Також готові 82% котелень, 83,5% тепломереж, вугілля заготовлено понад 81% від потреби. Відремонтовано 80% водопровідних каналізаційних мереж та свердловин, підготовано стільки ж водопровідних каналізаційних насосних станцій та очисних споруд.
Готові 456 одиниць спеціалізованої прибиральної техніки, 82% від потреби, та придбано 103,9 тис. тонн посипкового матеріалу (98%).
Читайте: Коронавірус на Київщині: регіон очікує на другу хвилю епідемії
Фото: коллаж KVКиевVласть
Одна з найперспективніших у Білоцерківському районі Фурсівська ОТГ реєструє катастрофічний брак коштів. Через карантин та кризу COVID-19 без розвитку можуть залишитися освітянська, медична сфери, напрями екології та будівництва доріг. Про те, як виконується тут економічний план розбудови громади, як вирішуються земельні питання і які прогнози на розвиток ОТГ читайте у матеріалі KV.
Як стало відомо KV, 29 жовтня 2017 року відбулися перші вибори до Фурсівської ОТГ, яка була утворена шляхом об’єднання з Трушківською, Матюшівською сільрадами Білоцерківського та Пищіківською сільрадою Сквирського районів.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Над Стратегією розвитку громади на 2019-2027 років Фурсівська ОТГ розпочала роботу ще в 2018 році, і, як розповів KV голова Фурсівської ОТГ Микола Фурсенко, була вже на стадії завершення. Але ситуація із коронавірусом та майбутні осінні вибори кардинально відбилися на всіх процесах. Адже до громади за Перспективним планом доєднають ще дві території: Яблунівську сільраду Білоцерківського та Великополовецьку – Сквирського районів.
“Планів багато. Проте ситуація із коронавірусом не дає працювати на повну потужність, навіть на 50%. Київська область потрапила до “жовтої” зони, а отже, і всі обмежувальні заходи знову будуть проведені. Бюджет не виконується, тому що прибутки малого та середнього бізнесу впали і вони не можуть сплачувати податки у повному обсязі. Ми щомісяця втрачаємо 10-25% надходжень до бюджету. А попереду підготовка до формування бюджету на наступний рік. Все це вибиває з колії. Районні ради запевняють, що треба продовжити їхню роботу, бо громади не витримають покладеної на них ноші. В певній мірі вони мають рацію. Фурси, будучи окремою сільрадою, мали Стратегію й успішно розвивалися. Нині громада працює вже три роки і восени складатиметься вже із 10 сіл. І села за своїми можливостями різко відрізняються від базової громади, яка наповнює 65% бюджету ОТГ. І весь цей час населені пункти взагалі не розвивалися, а наявні підприємства не піклувалися про їхній розвиток. І громаді буде важко задовольнити всі потреби населення одразу”, – розповів Фурсенко.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
За його словами, невідомо, за якими умовами будуть відбуватися і вибори. Дуже багато питань і до самої їхньої організації. Тож їх буде важко організувати належним чином і домогтися позитивного результату.
“Від виборів залежатиме дуже багато. Сьогодні всі нарешті зрозуміли, що управління починається не з Верховної Ради, а з базових об’єднаних громад. І як відбудуться тут вибори, так і буде надалі розвиватися громада. У тому, що депутати будуть обиратися на партійній основі, на жаль, нічого хорошого в цьому для громади я не бачу”, – вважає він.
Дорожня карта ОТГ
Загалом до громади наразі входить два села, Пищики та Безугляки Сквирського району, та чотири села із Білоцерківського - Чмирівка, Трушки, Матюші, а також Фурси - адміністративний центр ОТГ.
Всього в раді ОТГ працює 26 депутатів. Більшість з них є, до речі, самовисуванцями. Та є і представники від Радикальної партії Олега Ляшка, "Аграрної партії", “Свободи” та "Батьківщини".
За кількістю населення у громаді перше місце, станом на 2018 рік, посідає село Фурси – 3039 осіб, останнє – село Чмирівка – 280 осіб. Загальна ж чисельність Фурсівської ОТГ становить 8714 осіб. Із них частка трудового віку – всього 52,9%. Загалом на території громади є 4631 домогосподарство, 11 садово-городніх товариств площею 74,7 га.
Фурсівська громада розвивається на загальній площі в 16 270 га. З них – близько 4400 га (25%) – землі лісового (2417 га) та водного (750 га) фондів. І однією із слабких сторін громади є брак вільних земельних ділянок та приміщень для залучення додаткових інвестицій чи створення нових виробництв. Лише більше 2 тис. ділянок виділено учасникам бойових дій, які проживають за межами громади. Ситуацію не змінила і передача земель Міністерства оборони у комунальну власність. Оскільки ці ділянки вже в довгостроковій оренді. Та громада має потенційний загальний земельний банк в 593 га.
Громада має свій відділ освіти, який опікується чотирма садочками та чотирма школами. В ОТГ більше 700 дітей. Культурно-освітню роботу в ОТГ здійснюють три з шести клубних установ та шість бібліотек. У мережі закладів охорони здоров’я функціонує дві амбулаторії та чотири ФАПи. Діє відділ Центру надання адмінпослуг.
Великі плани
Незважаючи на те, що Стратегія розвитку громади на 2018-2027 роки ще не затверджена, громада працювала за Планом економічного розвитку, що розроблявся паралельно зі Стратегією та Планом соціально-економічного розвитку громади на 2018-2021 роки.
“З допомогою Стратегії розвитку громади ми планували розвивати туризм, побудувати сміттєпереробний завод, поремонтувати дороги та створити спортивний комплекс для дозвілля дітей. Та сьогодні найбільша проблема громади – це різкий брак коштів у бюджеті. А без коштів жодного питання – не вирішити. Особливо, якщо це освітянська чи медична сфери, дороги. Ще одна загроза – екологічні питання, особливо брак питної води. Можливо, до початку осені ще якісь кошти надійдуть від користувачів сільськогосподарських угідь. Взагалі вони мають надходити завчасно, щоб можна було підготувати навчальні заклади до нового навчального року. Та й медицині бракує коштів через незавершене реформування.
В Стратегії із глобальних проєктів планували будівництво індустріального парку для створення стабільної бази оподаткування. Через пандемію для інвесторів сьогодні в Україну закриті кордони. Від КОДА надійшло розпорядження щодо затвердження планів заходів з реалізації в Київській області Стратегії комунікації у сфері Європейської інтеграції. Цей план передбачає розвиток економіки, спорту, культури, мистецтва, будівництва. Але виконати цю Стратегію в таких умовах буде дуже важко. Сьогодні вся земля сконцентрована в руках олігархів. Що неминуче вплине на скорочення кількості населення у сільській місцевості. Роботи на землі не залишилося і молодь шукає заробітку в містах”, – запевнив голова громади Микола Фурсенко.
Також в проєкті Стратегії передбачалось впровадження патрульної поліції, Центру безпеки та розвиток пожежної безпеки, дорожньої інфраструктури. Крім того, перехід на електронний документообіг та будівництво амбулаторій, впровадження альтернативних джерел енергії тощо.
Та є у громади і досягнення та ряд проєктів, реалізація яких триватиме ще до 2021 року.
Розташування та наявність рекреаційних зон дозволило громаді виділити базовий напрямок, на який можна зробити ставку економічного розвитку. А саме – туристичного бізнесу на основі сімейного відпочинку, водного та велоспорту. На що у 2019 році спрямовували 30 тис. гривень із місцевого бюджету. 100 тис. гривень виділялось на проєкт забудови готельно-офісного комплексу в Трушках, а на створення спеціалізованого центру веслярських видів спорту – більше 400 тис. гривень, кемпінгової зони – 250 тис. гривень, альпінізму – 12 тис. гривень тощо.
Сприяла громада і розвитку малого бізнесу. Побудовано і введено в експлуатації переробний цех і тепер річний оборот кооперативу із 25 домогосподарств зріс на 5 млн гривень. На заснування обслуговуючого кооперативу було витрачено більше 12 млн гривень, де 11 млн гривень – лише донорські кошти. За рахунок місцевого бюджету і донорських коштів створено ЦНАП – витрачено 5,6 млн гривень, Агенцію розвитку ОТГ – 594 тис. гривень тощо.
Загалом у 2019 році громада спрямовувала 19,5 млн гривень на посилення місцевої економіки.
У Плані ж економічного розвитку передбачені і програми розвитку місцевого самоврядування для вирішення першочергових завдань по всім старостинським округам. А саме: ремонт доріг та вуличного освітлення, будівництво сміттєсортувального комплексу та дитячих майданчиків, закупівля сміттєбаків, створення пожежного депо, капітальні ремонти об'єктів інфраструктури тощо.
Економічна складова
Видатки на реалізацію Плану частково покривалися за рахунок місцевого бюджету, капітальних вкладень зацікавлених представників бізнесу та програм Державного Бюджету, донорської підтримки.
Крім того, промислово-виробничий комплекс ОТГ представлений 183 підприємствами. Основний профіль адмінцентру Фурсів – виробництво промислових товарів, надання послуг та оптово-роздрібна торгівля нехарчовими товарами. Решта сіл – виробництво сільськогосподарської продукції. Вони ж і є основним джерелом наповнення бюджету – до 70% всіх податкових надходжень. Найбільші 10 платників податків дають 29,6% надходжень. Це – ТОВ “Арда Метал”, ТОВ “АФ “Матюші”, ПСП “АФ “Світанок”, ТОВ АФ “Нива”, ДП “Сквирський завод по виробництву МКБ “Ветсанутильзавод”, ТОВ “Білоцерків МАЗ” та інші.
Поряд з сільським господарством в селі Трушки діють вісім підприємств, розміщених навколо водосховища на річці Роставиця. Вони надають туристичні послуги. Унікальним підприємством громади є Білоцерківський вантажний авіаційний комплекс.
Та у 2018 році середньомісячна заробітна плата по громаді серед працівників тваринництва складала всього 6-8 тис. гривень, решта сфер – до 4 тис. гривень.
Загалом у 2018 році бюджет громади сягав понад 50 млн гривень.
Точка зору
KV також поцікавитись у керівників районних рад, які проблеми мають села, що увійшли до Фурсівської ОТГ. І що, на їхню думку, громада має вирішити першочергово. На що можна зробити ставку, і чи перспективні ці території взагалі.
Голова Білоцерківської райради Володимира Шевченко:
Фурсівська громада існує вже три роки. Бюджет вона має непоганий, це – одна із спроможних ОТГ. Будь-які інвестиційні надходження для громади – це добре. Адже значна частина бюджету йде на утримання освітньої та медичної галузей. Якщо взяти село Трушки, то там не було вуличного освітлення. З дорогами, думаю, ще проблематично. Адже їхній ремонт сьогодні потребує значних бюджетовкладень. Але вважаю, що у порівнянні з ними, є громади, які мають набагато більше проблем. Фурсівській ОТГ може дістатися старий аеродром, що знаходиться на території житлового масиву Гайок. Але наразі тривають суди і цю територію може відсудити Біла Церква. І, якщо там знову відкриють аеродром, то територія одержить значний поштовх для розвитку та джерело прибутків. Та думаю, що цьогорічні місцеві вибори можуть дуже відбитися на стратегії розвитку громади. Якщо прийдуть компетентні управлінці, то це, звичайно, буде лише позитив для громади. Все залежить від того, хто прийде до влади.
Голова Сквирського райради Василь Гриша:
До Фурсівської ОТГ вже входять села Пищики та Безугляки Сквирського району. Восени приєднається ще одна сільрада – Великополовецька. Проблеми, як і в кожному населеному пункті. Та села газифіковані, кошти на їхнє утримання район виділяв, тож в принципі глобальних проблем, на тих територіях і немає. Окрім територіальної віддаленості від Сквири. Тож громаді можна попрацювати над покращенням транспортного сполучення. У районі це були досить великі села і в загальну казну від них район одержував значні прибутки. Тож для Фурсівської ОТГ – це значне надбання. На території Великополовецького є підприємства, поруч із Пищиками – завод. Безумовно на розвиток можуть вплинути і вибори: яка врешті прийде команда, хто буде керувати ОТГ.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозой
Проект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районов
Проект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицею
Проєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України
Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом
Проєкт “Децентралізація”: Ірпінь та Бородянка поборються за звання райцентру субрегіонального рівня
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини нажахані перспективою укрупнення та централізації повноважень
Проєкт “Децентралізація”: громади Фастівського району виступили проти примусового об’єднання
Проєкт “Децентралізація”: Обухівська громада планує розширюватися за рахунок суміжних сіл
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін схвалив ще 45 ОТГ Київщини
Проєкт “Децентралізація”: Вишгород зазіхнув на звання центру Приірпіння
Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
Проєкт “Децентралізація”: Урядовий проєкт укрупнення районів обурив Київщину (опитування)
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини позбавлять фінансової залежності від районних радПроєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
Проєкт “Децентралізація”: села Київщини боронитимуть право на добровільне об’єднання в суді
Проєкт “Децентралізація”: Мінгромад обіцяє ОТГ поповнення бюджетів за рахунок ПДФО
Проєкт “Децентралізація”: асоціаціям Київщини не вдалось відстояти “мажоритарку” для сіл
Проєкт “Децентралізація”: На Київщині через недобровільність об’єднання знову судяться Боярка і Забір’я
Проєкт “Децентралізація”: Миронівська ОТГ планує заробляти на природі та інвестиціях
Проєкт “Децентралізація”: Студениківська ОТГ збагатиться за рахунок банку землі та “Ниви Переяславщини”
Фото: колаж KV
КиевVласть
У Бучі пройшов триденний марафон-опитування мешканців про нагальні місцеві проблеми, які, на їхню думку, потребують першочергового вирішення.
Про це KV повідомили у прес службі “Європейської Солідарності” Київщини.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Результати анкетування ляжуть в основу Програми розвитку Громади, реалізація якої буде головним завданням для депутатів “Європейської Солідарності”. Як свідчать результати спілкування з бучанцями, людей турбують проблеми екології, транспортного сполучення, розвиток соціальної інфраструктури, – зазначають у прес службі “Європейської Солідарності” Київщини.
“Люди скаржаться, що деякі підприємства порушують їхнє право на безпечне довкілля й їм доводиться дихати шкідливими викидами. Непоодинокими також є порушення санітарних норм закладами торгівлі. Не менш нагальне питання – зручне транспортне сполучення. Наприклад, дістатися до Бучанського парку з деяких мікрорайонів міста можна лише двома маршрутними таксі (з пересадкою). А великий інтервал руху транспорту з прилеглих сіл стає справжньою проблемою для охочих приїхати до Бучі у вихідні. Водночас проблему великих заторів на залізничних переїздах, на думку учасників анкетування, можна вирішити лише побудувавши шляхопровід через колії. Щодо об’єктів соціальної інфраструктури, то серед опитаних знайшлося чимало прихильників відкриття центру дозвілля для осіб старшого віку. Також надійшла пропозиція заснувати інклюзивно-ресурсний центр для дітей з особливими потребами, театр та навіть антикафе, де можна було б пограти у настільні ігри”, – йдеться у повідомленні.
Як зазначають у прес службі “Європейської Солідарності” Київщини, у Програмі розвитку Громади буде враховано проблеми кожного населеного пункту, кожного мікрорайону, кожної вулиці.
Онлайн-анкету можна заповнити за посиланням.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: громадам Київщини дозволили змінювати цільове призначення землі та затверджувати містобудівну документацію
КиевVласть
Вчора, 29 липня, голова Київської облдержадміністрації (КОДА) Василь Володін (на фото) відвідав з робочим візитом Ставищенський, Тетіївський та Володарський райони Київщини. Щотижня очільник області відвідує декілька районів, де напряму комунікує з громадами та вивчає проблемні питання життєдіяльності районів для їх ефективного вирішення.Про це KV стало відомо з повідомлення прес-служби КОДА.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Теми, що обговорювали – модернізація лікарень, шкіл, дитячих садків, та спортивних об‘єктів. Реконструкція ряду об‘єктів інфраструктури реалізується в рамках програми Президента України “Велике будівництво”. В Тетіївському районі – це реконструкція трибун стадіону “Колос”. Інші проєкти реалізуються коштом обласного бюджету.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Розповів очільник області мешканцям районів про капітальний ремонт приймальних відділень, що наразі відбувається в медичних закладах області. “Нарешті люди отримають гідні умови при зверненні до лікарні, а це далеко не в останню чергу впливає на самопочуття пацієнтів”, – зазначив Василь Володін. Він в цілому одним з основних напрямків своєї роботи вважає створення гідних умов для життя людей в регіоні.
З мешканцями та представниками місцевої влади Ставищенського району обговорили стан місцевих доріг та нове районування. Очільник КОДА запевнив присутніх, що за новим районним розподілом люди не мають відчути незручностей. Школи, лікарні, надання послуг, як і раніше надаватиметься на місцях. В центрах районів працюватимуть представники центральної влади – префекти (можливо, вони називатимуться інакше, назва посади ще обговорюється).
Аграріїв районів очільник КОДА закликав долучатися до держпрограми підтримки. За нею сільгоспвиробникам відшкодовується компенсація частини вартості сільгосптехніки та обладнання, тощо.
Під час зустрічей з місцевими мешканцями Василя Володіна супроводжували заступник начальника Головного управління СБУ Микола Яблонський, прокурор Київської області Максим Киричук та начальник Головного управління Національної поліції в Київській області Андрій Нєбитов.
Також приймали питання та пропозиції населення заступники голови Київської ОДА, начальники профільних департаментів. Всі питання, що були у мешканців прийняті до виконання відповідними підрозділами.
“Впродовж попередніх подорожей я переконався, що пряма взаємодія з населенням – дуже корисний формат роботи. Представники обласної влади мають можливість досконало вивчити проблеми, якими переймаються люди на місцях. Крім того, представники громад обговорюють актуальні питання безпосередньо з керівниками різних державних органів. Робота виходить плідною й дає швидкий результат, сподіваюся так буде і надалі”, – відзначив очільник області Василь Володін, звертаючись до учасників зустрічей.
Читайте: Київщина розвиває інфраструктуру для логістики та переробки агропродукції
Фото: прес-служба КОДА
КиевVласть
У Київській ОДА стартувала оптимізація структурних підрозділів, запланована ще минулого року. Їхня кількість збільшилася, але переважно за рахунок поділу вже існуючих або виокремлення відділів в управління. При цьому штат КОДА планують скоротити. Керівництво адміністрації запевняє, що нові підрозділи сконцентруються на сферах, на які уваги раніше не вистачало.
Як стало відомо KV, голова Київської облдержадміністрації Василь Володін підписав розпорядження № 342 від 16 липня 2020 року “Про упорядкування структури Київської обласної державної адміністрації”.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Згідно з цим документом, ряд департаментів та управлінь КОДА буде перейменовано, ще кілька будуть утворені як юридичні особи, загальна кількість структурних органів сягатиме 26, а кількість штатних працівників дорівнюватиме 566. Дане розпорядження посилається на таке від 27 березня 2017 року № 132 "Про упорядкування структури…”, згідно до якого структура КОДА налічувала 21 підрозділ. Нова структура налічує їх 26. Деякі департаменти було розділено навпіл, деякі стали управліннями або відділами. Є й підрозділи, утворені з нуля.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм Подписаться
Що змінилося
Внаслідок перейменування та реорганізації утворюються такі нові підрозділи, як:
Департамент економіки та цифровізації;
Департамент цивільного захисту, оборони та взаємодії з правоохоронними органами;;
Департамент житлово-комунального господарства та енергоефективності;
Департамент соціального захисту населення;
Департамент регіонального розвитку;
Юридичний департамент;
Управління агропромислового розвитку;
Управління земельних ресурсів;
Управління туризму;
Управління внутрішньої політики;
Управління комунікацій;
Управління пасажирських перевезень;
Управління міжнародного співробітництва;
Управління з питань власності;
Відділ методологічної підтримки та моніторингу публічних закупівель.
Для порівняння: попередня версія структури КОДА, затверджена розпорядженням № 132 від 27 березня 2017 року, та чинна згідно до розпорядження № 342 від 16 липня 2020 року.
Згідно з затвердженою структурою, низку департаментів буде перейменовано наступним чином:
Стара назва
Нова назва
Департамент економічного розвитку і торгівлі
департамент економіки та цифровізації
департамент з питань цивільного захисту та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи
департамент цивільного захисту, оборони та взаємодії з правоохоронними органами
департамент агропромислового розвитку
управління агропромислового розвитку
управління інфраструктури
управління пасажирських перевезень
управління культури, національностей та релігій
управління культури
управління фізичної культури і спорту
управління молоді та спорту
управління внутрішнього аудиту
відділ внутрішнього аудиту
Два структурні підрозділи буде реорганізовано: управління з питань оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами приєднають до департаменту цивільного захисту, оборони та взаємодії з правоохоронними органами; управління молодіжної політики та національно-патріотичного виховання приєднають до управління молоді та спорту.
П’ять підрозділів зареєструють як юридичні особи публічного права, з них два також підлягають реорганізації:
юридичний департамент;
управління внутрішньої політики та управління комунікацій — будуть реорганізовані шляхом поділу департаменту комунікацій та взаємодії з громадськістю;
управління земельних ресурсів — частину майна, прав та обов’язків виділять департаменту містобудування та архітектури;
управління міжнародного співробітництва;
управління туризму.
Як це працюватиме
“Ми робимо реорганізацію всієї структури [КОДА] для оптимізації роботи, посилення функцій, які є вкрай важливими зараз. Зокрема, виокремлюємо підрозділ, який займатиметься туризмом, адже у зв’язку з проблемами через пандемію коронавірусу туризм став украй актуальним для нашої держави і для її економіки. В адміністрації буде окремий підрозділ, що займатиметься міжнародним співробітництвом. Ми підсилюємо пріоритетний для нас функціонал.
З приводу перейменування/реорганізації, тут є юридичний нюанс: реорганізація тягне за собою ряд тривалих заходів. Ці підрозділи є юридичними особами. Аби прискорити їх перереєстрацію, зміну статутних документів, положень, ми там, де це можливо, пішли ї простим шляхом – перейменуванням, в інших випадках це реорганізація”, – зазначив голова КОДА Володін у коментарі KV і додав: припинення юрособи і створення нового підрозділу може тривати до 3 місяців:
“Перетворювані структурні підрозділи до перетворення працюватимуть певний час у зв’язку з вимогою безперервного виконання державних функцій. Ми не можемо сьогодні ліквідувати один підрозділ і вже завтра – інший, на це потрібен час. Процедура наступна: утворюється управління, затверджується його штатний розклад, оголошується конкурс на заміщення посади його керівника або людину на посаду переведуть з іншого департаменту, якщо це рівнозначна посада. Конкурс триває приблизно місяць. Крім того, за законом у двомісячний термін до юросіб, що припиняються, кредитори мають висунути свої вимоги. Тобто мінімум два-три місяці має пройти перш ніж ліквідувати юрособу і утворити нову. Все згідно до законодавчих вимог”.
Куди подінуть керівників
У розпорядженні зазначено, що керівники всіх вказаних вище підрозділів мали за добу подати управлінню персоналом пропозиції щодо персонального складу комісій з реорганізації. Ці пропозиції оброблятиме управління персоналом КОДА; воно ж має попередити цих керівників про зміну істотних умов їх державної служби.
Керівники новоутворених управлінь/відділів/департаментів, у свою чергу, мають розробити та подати у КОДА відповідні положення про свої структурні підрозділи та зареєструвати їх у Єдиному реєстрі фіз- та юросіб (ЄДРПОУ).
“Реорганізація матиме наслідком скорочення чисельності [штату] до 10%, це стосується кожного департамента, але я не ставив скорочення за мету. Для мене головне – це посилення функцій там, де це потрібно. Наприклад, згадане вище управління туризму займатиметься координацією, промоцією туризму в області, комплексом заходів. Напрям міжнародного співробітництва: в нас на сьогодні є запит на роботу з іноземними інвесторами, які приходять в регіон, цей напрям потребує підсилення, а відповідного підрозділу не було. Скорочення буде проводитися, але основна мета – оптимізація та посилення функцій. Гранична кількість штатних одиниць в адміністрації – 719 чоловік, цифру на сьогодні сказати не можу, бо вона щоденно змінюється. Утім, всі люди, що показали свій професіоналізм кожен на своїй посаді, лишаються. Серйозних змін у керівному складі не очікується”, – підкреслив голова адміністрації Василь Володін.
У документі також вказано, що новоутворені унаслідок реорганізації структурні підрозділи КОДА є правонаступниками структурних підрозділів КОДА, які реорганізуються. До моменту повної реорганізації припинені управління, відділи та департаменти продовжують здійснювати повноваження та функції у визначених сферах.
Управління власності
Крім того, скасовується рішення про припинення управління з питань власності – тобто воно повертається. Директор департаменту регіонального розвитку КОДА має подати документи, необхідні для проведення державної реєстрації рішення про скасування (“відміну”) рішення. Володін каже, що це управління виділяється з-під департаменту регіонального розвитку, яке до цього часу мало займалося такими питаннями.
“Наразі ми говоримо про те, що у нас є цілий перелік об’єктів державної власності, якими потрібно ефективно керувати або готувати їх для передачі до фонду держмайна для приватизації. Вони не є профільними для ОДА. Ми проінвентаризуємо їх, і передамо до фонду. Якщо їх забере приватний інвестор, їх можна буде більш ефективно використовувати. Крім того, на тлі реформи децентралізації ОДА матиме свою роль, коли мова йтиме про передачу власності до ОТГ та [новостворених] районів. Там буде дуже багато питань, пов’язаних саме з власністю, через утворення нових громад. В ОДА повинен бути координатор цього процесу, і ним буде це управління.
На сьогодні питаннями власності займається департамент регіонального розвитку, але для них це питання не є профільним та пріоритетним, оскільки вони переважно займаються будівництвом – доріг, об’єктів інфраструктури, приймальних відділень. Ми забираємо питання власності з цього департаменту”, – сказав Василь Володін.
Коментар
Прокоментував очільник облдержадміністрації й інші зміни, зокрема, утворення департаменту економіки та цифровізації з департаменту економічного розвитку і торгівлі та виділення в окреме управління відділу з питань пасажирських перевезень з-під департаменту інфраструктури. На його переконання, такі зміни дозволять приділяти більшу увагу питанням, які і так були основними у роботі підрозділів.
“Управління інфраструктури на сьогодні має гучну назву, хоча фактично у ньому діє два підрозділи – перший займається власне перевезеннями, другий – інформатизацією. Останнє цією інформатизацію не займалося, і ця функція не виконується на належному рівні. Ми її підкріплюємо і переводимо до департаменту економіки та цифровізації.
Залишається відділ з питань пасажирських перевезень, який ми підсилюємо і виводимо в окреме управління. Сьогодні у ньому всього 5 штатних одиниць, які мають контролювати роботу маршрутних перевезень в області. У нас нараховується 512 маршрутів. Якщо поділити цю кількість на кількість штатних одиниць, то зрозуміємо, що перевіряти ми ці маршрути будемо дуже довго. Новостворене управління пасажирських перевезень буде займатися виключно конкурсами на нові маршрути та контролем за виконанням перевізниками договорів”, – переконує Володін.
Цифровізація
За кілька днів до того вийшло розпорядження № 334 від 10 липня 2020 року “Про утворення робочої групи з питань цифровізації адміністративних послуг у Київській області”.
Згідно з даним документом, ця робоча група, яку очолюватиме перший заступник голови КОДА Олександр Скляров, у місячний термін з моменту утворення має подати пропозиції щодо цифровізації адмінпослуг. Контролюватиме виконання цього розпорядження також Скляров.
До складу групи, окрім Склярова, увійдуть керівники або в.о. деяких структурних органів КОДА. Заступником голови групи стане в.о. директора департаменту економічного розвитку і торгівлі Наталія Погребна, серед членів – директор департаменту житлово-комунального господарства та енергоефективності Галина Король, директор департаменту соціального захисту населення Ігор Мещан та низка інших.
Очільник КОДА Василь Володін підкреслив: поки зарано говорити про те, яка саме робота проводитиметься, і саме для визначення цілей та завдань у напрямку цифровізації адмінпослуг, що надає КОДА, і створено цю групу:
“Робоча група буде органом при департаменті економіки та цифровізації, потрібна вона для координування різних державних та інших органів. Про кошти, які підуть на це, говорити зарано – поки ми вивчаємо кінечну ціль, до якої маємо прийти. Зараз мова про те, що нам потрібно оцифрувати усі послуги, які надає адміністрація та її структурні підрозділи. Наприклад, дозволи, які видають департаменти освіти, екології, цілий ряд адмінпослуг вже давно треба переводити в цифрову форму. Підсилюючи цю функцію, ми зможемо перейти на новий рівень цифровізації, і в цьому нам допоможе робоча група”, – сказав Володін.
Нагадаємо, минулого року у Київській ОДА йшли розмови про необхідність у реорганізації та оптимізації роботи цього органу. Тоді завдання з реорганізації КОДА полягало у тому, щоб підняти людям зарплати і скоротити частину дублюючих функцій,: скоротити юрособи департаментів, централізувати кадри, закупівлі, бухгалтерію. Таким чином можна було ю скоротити чисельність до 400 осіб і вивільнити ресурси для зарплат.
Фото: колаж KVКиевVласть
Київська обласна рада затвердила цілу низку змін до бюджету регіону на 2020 рік. Зокрема депутати додали по 100 мільйонів гривень на зарплати та обладнання медикам та близько 70 млн для потреб освіти. Між тим, бюджет області лишається дефіцитним. Тож, на такі важливі програми як “профілактика ВІЛ/СНІД” чи “поліпшення якості питної води” кошти в цьому році не виділятимуть. А ось на дороги, розбудова яких є основним трендом в діяльності офісу Володимира Зеленського та уряду, хочуть витратити понад 1 млрд гривень.
Як стало відомо KV, на черговому засіданні Київоблради 22 червня 2020 року депутати прийняли зміни до обласного бюджету, згідно з відповідним проєктом рішення.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Базові показники
Зміни стосуються, перш за все, дохідної та витратної частини бюджету – їх обсяги збільшилися.
Згідно з додатком до рішення КОР, доходи бюджету збільшилися з 5 млрд 215 млн 160 тис. 971 гривні до 5 млрд 501 млн 62 тис. 582 гривень. Зокрема, доходи загального фонду – з 3 млрд 943 млн 431 тис. 700 гривень до 3 млрд 943 млн 431,7 тис. гривень, спеціального – з 1 млрд 442 млн 287 тис. 71 гривні до 1 млрд 557 млн 630 тис. 882,38 гривень.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Видатки обласного бюджету зросли на цілий мільярд гривень: з 5 млрд 218 млн 175 тис. 426,00 гривень до 6 млрд 283 млн 728 тис. 451,77 гривень. В іноземній валюті за актуальним курсом цифри вище виглядають наступним чином: доходи – 206 млн 155 тис. 845 доларів США, видатки – 235 млн 486 тис. 750 доларів.
Тим самим видаткова частина облбюджету на 782,6 млн гривень, або 29,33 млн доларів, перевищує дохідну.
При цьому, резервний фонд обласного бюджету значно схуднув – з 263 млн 876 тис. 682 гривень до 9 млн 874 тис. 917 гривень.
Читайте: Київщині додали 20 млн гривень на будівництво інфраструктури
Основна частина доходу бюджету – субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам, яка складає 2 млрд 28 млн 866,4 тис. гривень.
Ця субвенція адресна. Наприклад, 1,070 млрд гривень спрямовується на фінансування будівництва, реконструкції, ремонт і утримання автомобільних доріг місцевого значення та вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах. На освітній проєкт “Нова українська школа” – 53 млн 695,5 тис. гривень. Медична субвенція – 347 млн 839,1 тис. гривень. Освітня – 233 млн 233 тис. Гривень.
Видатки
Утримання влади
53 млн 243,3 тис. гривень витратять на діяльність Київоблради (в тому числі, на оплату праці працівників апарату ради витратять 36 млн 962,7 тис. гривень). На апарат Київської ОДА – 5 млн 538 тис. 569 гривень, з яких 3 млн 318,7 тис. – на зарплати працівників. Ще 197 тис. гривень записані як видатки розвитку.
Освіта
Департамент науки та освіти КОДА отримає 1 млрд 112 млн 111 тис. 662 гривні. Наприклад, 424 млн 817 тис. 937 гривень піде на підготовку кадрів закладами профтехосвіти.
Медицина
Департамент охорони здоров’я отримає 1 млрд 149 млн 244 тис. 437 гривень. Основні видатки – це виконання програми “Здоров’я Київщини” (364 млн 255 тис. 880 гривень), багатопрофільна (175 млн 774 тис. 439,16 гривень) та спеціалізована (167 млн 729 тис. 17,40 гривень) стаціонарна меддопомога населенню. На “екстренку” виділили 83 млн 200 тис. 516 гривень. А от на профілактику ВІЛ/СНІД та лікування хворих на цукровий діабет в бюджеті – нуль.
Культура
118 млн 312,9 тис. гривень отримає управління культури КОДА, з них на підготовку кадрів в бюджеті закладено 34 млн гривень, на фінансову підтримку театрів (принаймні, одного – театру ім. Саксаганського) – 24 млн гривень.
ЖКХ
Департамент ЖКХ отримав 217 млн 768 тис. 917 гривень. Більша частина видатків – заходи з енергозбереження (153 млн 20 тис. 857 гривень). На природоохоронні заходи – 14,1 млн гривень, а ось на заходи, “пов’язані з поліпшенням питної води” – нуль.
Дороги
Департамент регіонального розвитку отримав чи не найбільше за усіх – 1 млрд 856 млн 863 тис. 856 гривень. Основна стаття витрат – утримання та розвиток автомобільних доріг та дорожньої інфраструктури. На ці заходи планують витратити 1 млрд 209 млн 304 тис. 439 гривень.
Перехідні залишки
Член бюджетної комісії Київоблради Юрій Опенько (фракція “Об’єднання Самопоміч”) розповів KV, що область нарешті вирішила ділему з перехідними залишками бюджету. Нагадаємо кілька років поспіль з різних причин на казначейських рахунках області накопичувались залишки невикористаних коштів. Суми сягали 2 млрд гривень. Проте ідея класти ці кошти на депозит відлякувала губернаторів, і гроші просто зависали без діла.
Стосовно перехідних залишків – почнемо з того, чому взагалі була така ініціатива. З початку нашої каденції з року в рік мінімум 40% – 400-600 млн гривень – були перехідними залишками, а сесії проводилися раз на квартал у кращому випадку. Тоді з’явилася ініціатива, мовляв, покласти це на депозитні рахунки. На сьогоднішній день уперше за нашу каденцію бюджет-2020 був проголосований у грудні 2019 року, і адміністрація почала виконувати його вже у січні. Зараз у нас є результати року, першого кварталу, є розуміння обсягів перехідного залишку – а вони такі, які вже класти на рахунки не має сенсу”.
Читайте: Миллиардные бюджетные остатки смутили Киевщину
Виконання програм у 2019-му
Згідно з рішенням КОР “Про затвердження звіту про виконання обласного бюджету Київської області за 2019 рік”, доходи бюджету у минулому році склали 10 млрд 92 млн 772 тис. 136,68 гривень (загальний фонд – 8 млрд 820 млн 523,41 тис. гривень, спеціальний – 1 млрд 272 млн 249, 95 тис. гривень). Видатки та кредитування – 9 млрд 988 млн 505,77 тис. гривень, з перевищенням доходів над видатками у сумі 104 млн 267,59 тис. гривень.
Що стосується виконання програм, то успіхами адміністрації в облраді не задоволені. Станом на 5 червня 2020 року обсяги виконання багатьох обласних цільових програм у цьому році – на нулі або просто нижче 5%. Зокрема, нулі – по програмах агропромрозвитку, системи освіти (0,44%), екології (0%), захист від природних та техногенних катастроф (5,18%), містобудування та архітектура (0%).
Читайте: Умеючи долго: Киевская область опять с опозданием начнет финансирование целевых программ
Високий обсяг виконання – у програми “Здоров’я Київщини” (47,89%), та Програми підтримки і розвитку театрального та музичного мистецтва (93,97%). Задовільні показники виконання – “Молодь Київщини” (39,12%), програма соцпідтримки сімей учасників АТО/ООС та Революції Гідності (16,31%), програма будівництва та реконструкції об’єктів інфраструктури (19,13%) та програма Київоблради по відзначенню свят (16,29%).
Загальний середній рівень виконання обласних програм за з 1 січня по 5 червня 2020 року сягає 19,17%. Різниця між обсягом, визначеним програмою, та обласним бюджетом на 2020 рік – 888 тис 889 гривень. Обсяг фактичного фінансування з облбюджету – 222 тис. 682 гривні.
Як зазначає депутат КОР Юрій Опенько (фракція “Об’єднання Самопоміч”) , є програми, які без фінансування лишалися роками поспіль, хоча були прийняті та схвалені.
“Є певні програми, по яких нульове фінансування вже протягом трьох років. Зокрема, програма проведення інвентаризації та нормативної грошової оцінки земель області, програма створення геоінформаційної системи ведення містобудівного кадастру – нуль. Причому вони нагальні, важливі – зокрема, друга програма взагалі є ініціативою “Самопомочі”, завдяки якій можна було б знати, кому належить те чи інше майно на вулиці, які мережі та чиї, будівлі, тощо, і до всього цього був доступ у електронному вигляді. Це не питання сьогоднішньої адміністрації, бо програма ще 2017 року; це проблема комплексна”.
Напередодні засідання КОР у грудні 2019 року, де був затверджений обласний бюджет-2020, *KV писала, що показники доходів і видатків порівняно з 2019-м зменшилися наполовину.
Читайте: Бюджет Киевщины-2020: обеднели наполовину
Фото: коллаж KVКиевVласть
Київська облдержадміністрація вкотре переглянула перелік об'єктів для фінансування за рахунок грошей з будівництва Централізованого сховища для зберігання відпрацьованого ядерного палива. Традиційно збільшилося фінансування для Славутича, зменшили розмір коштів для Іванківського району. Поліському – залишили без змін. На місцях говорять: навіть за наявності фінансування із реалізацією робіт є проблеми.
Як стало відомо KV, 10 червня голова Київської ОДА Василь Володін підписав розпорядження №260 “Про внесення змін до Переліку об’єктів соціального призначення, на спорудження (будівництво) яких спрямовуються кошти в обсязі 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва Централізованого сховища для зберігання відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВЕР вітчизняних атомних електростанцій”. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Урізали кошти
Згідно з документом, з переліку будівництв Іванківського району було виключено реконструкцію об'єктів водопостачання Комунального підприємства Іванківської районної ради “Іванківводоканал” зі встановленням станцій автоматичного керування з частотними перетворювачами та заміною насосних агрегатів артезіанських свердловин №15,16,20. Вартість робіт – 1 млн 335 тис. 246 гривень.
Відтак Іванківщина має освоїти 25 млн 523 тис. 113 гривень. У переліку об'єктів для фінансування залишились реконструкція системи теплопостачання та гарячого водопостачання Іванківської загальноосвітньої школи №2 у селищі Іванків (4 млн 297 тис. 672 гривень), реконструкція Оранської філії опорного навчального закладу “Прибірське навчально-виховне об’єднання “Загальноосвітня школа I-III ступенів – дитячий садок” в селі Оране (2 млн 567 тис. 953 гривень), реконструкція корпусу харчоблоку КНП ІРР “Іванківська центральна районна лікарня” у Іванкові (18 млн 657 тис. 488 гривень).
Як розповів KV голова Іванківської райради Валерій Потієнко, затверджені три проєкти не реалізуються через відсутність фінансування.
“Підрядникам потрібно давати передплату, а фінансування не виділяється, тому роботи не розпочаті. Крім того, нам довелось переробляти купу проєктів, бо виявилось, що не можна подавати капітальні ремонти та будівництва, лише реконструкції. Реконструкцію об'єктів водопостачання “Іванківводоканалу” нам виключили з переліку, бо була проблема із підрядниками і нам довелось заплатити за роботу коштами району. Загалом проєктів ще дуже багато. Є непорозуміння щодо того, які варто подавати на фінансування. Я наполягаю, що це мають бути об'єкти не лише Іванкова, а усього району. До того ж, ми йдемо до створення громади і маємо думати про села”, – каже він.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Збільшили фінансування
Місту Славутичу, навпаки, збільшили перелік об'єктів та фінансування. Додалась реконструкція зовнішніх мереж електропостачання (10 кВт,0,4 кВт) на території дорожньо-експлуатаційної дільниці по вул. Військових будівельників. Вартість – 3 млн 205 тис. 628 гривень.
Без змін залишились раніше затверджені 24 об'єкти – будівництво нового кладовища (20,8 млн гривень), реконструкція І та ІІ блоків поліклініки (8,3 млн та 6,5 млн), реконструкція будівлі критого басейну з ванною 25х8,5 м і дитячою ванною 10х6 м (6,8 млн), ремонт дорожнього покриття по вул. Героїв Дніпра (11,5 млн), реконструкція спортивної зали та санітарних приміщень будівлі загальноосвітньої школи I-III ступенів №1 (1,8 млн ). Також – будівництво альтанок на території дошкільного навчального закладу №4 “Марите” (2,3 млн), реконструкція арок №1,2 площі в загальноміському центрі (961 тис.), реконструкція огорожі Славутицької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №2 (1,3 млн).
Також у переліку об'єктів реконструкція огорожі дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №5 “Джерельце” (1,2 млн), реконструкція будівлі (заміна вікон та дверей) Славутицької загальноосвітньої школи №1 (7,1 млн), реконструкція внутрішніх приміщень Славутицької загальноосвітньої школи №2 (13,2 млн), реконструкція лінії енергопостачання високощільної котеджної забудови Московського кварталу (920 тис.), реконструкція загальноосвітньої школи І-ІІІ ст. № 4 (влаштування пандуса на евакуаційному виході, вартість 549 тис.), реконструкція зовнішнього освітлення Бєлгородського кварталу міста (1,2 млн).
Ще Славутичу профінансують реконструкцію дорожнього покриття проспекту Ентузіастів (9 млн), реконструкцію зовнішнього освітлення Єреванського та Тбіліського кварталів (1,5 млн), влаштування пандуса на головному вході будівлі міжнародного центру розвитку бізнесу “Славутич – ХХІ століття” (378 тис.), будівництво сучасного дитячого футбольно-волейбольно-баскетбольного майданчика (1 млн), реконструкцію водоочисних споруд (насосна станція II підйому та водозабірні свердловини, вартість 21,5 млн), облаштування штучного покриття стадіону “Каскад” (13,5 млн), реконструкцію покрівлі будівлі Славутицької загальноосвітньої школи №2 (9,8 млн), реконструкцію димової труби центральної міської котельні (3,2 млн). Загальна вартість усіх об'єктів наразі складає 180 млн 19 тис. 728 гривень.
Як розповів KV перший заммера Славутича Віктор Шевченко, роботи з реалізації об'єктів проводяться кволо.
“Проведенням тендерів займається департамент Київської ОДА, а не міська рада. Вони працюють з підрядниками. Ми тільки можемо спостерігати, як виконуються роботи. Звісно, що хотілося б швидшого виконання нагальних проєктів”, – говорить він.
Залишили без змін
Поліський район досі має затверджених 13 проєктів загальною вартістю 73 млн 982 тис. 993 гривні.
Нагадаємо, у смт Красятичі планується реконструкція опорного навчального закладу Красятицьке НВО “Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів – дитячий садок” (9,1 млн) та реконструкція опорного навчального закладу Красятицьке НВО “Загальноосвітня школа I-III ступенів-дитячий садок “Казочка” (5 млн).
В селі Максимовичі – реконструкція Максимовицького навчально-виховного об'єднання “Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів дошкільний навчальний заклад” (9,8 млн), реконструкція Максимовицького навчально-виховного об'єднання “Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад” дитячий садок “Казочка” (2,5 млн), реконструкція системи вуличного освітлення (3,1 млн), реконструкція спортивного майданчика із штучним покриттям на території Максимовецького навчально-виховного об'єднання “Загальноосвітня школа I-II ступенів дошкільний навчальний заклад” (1,9 млн), реконструкція будинку культури (11 млн).
У селі Радинка запланована реконструкція Радинського навчально-виховного об'єднання “Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільний навчальний заклад” (15,4 млн гривень) та реконструкція на території закладу спортивного майданчика з штучним покриттям (1,9 млн).
В селі Романівка буде проведено реконструкцію системи вуличного освітлення (1,5 млн) та реконструкцію сільського клубу (3,3 млн).
Також затверджено реконструкцію спортивного майданчика із штучним покриттям по вул. Яблунева в селі Вовчків (1,4 млн) та реконструкцію Володарського сільського клубу у селі Володарка (4,9 млн)
Як зазначив у коментарі KV голова Поліської РДА Андрій Лещенко, район дотаційний і не має коштів для виготовлення проєктної документації для подання в КОДА.
“Зміни по нашому району не вносять, оскільки ми не подаємо проєкти. Нещодавно вдалось виготовити проєктно-кошторисну документацію на пожежні сигналізації, днями будемо подавали на область. По затверджених проєктах тільки завершились тендерні процедури. Скоро розпочнуться роботи на двох об'єктах – реконструкція Володарського сільського клубу і реконструкція системи вуличного освітлення у Романівці”, – говорить він.
Нагадаємо, як раніше писала KV, до переліку об'єктів інфраструктури Іванківського, Поліського районів і міста Славутич, які фінансуються за рахунок грошей з будівництва Централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива (ЦСВЯП), в черговий раз було внесено зміни 7 квітня. За ці гроші передумали ремонтувати Іванківську школу №2, а Славутичу, навпаки, збільшили суми на раніше затверджені ремонти майже в два рази.
Читайте: Гроші з могильника: наближеним до Чорнобильської зони територіям розподілили ще 231 млн гривеньКиевVласть
Сьогодні, 22 червня 2020 року, під час чергової 35 сесії Київської обласної ради депутати більшістю голосів підтримали План заходів з реалізації у 2021-2023 роках Стратегії розвитку Київської області на 2021-2027 роки.
Про це KV стало відомо з повідомлення прес-служби Київської облжержадміністрації (КОДА).
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
“Сьогодні перед громадою Київщини стоїть чимало завдань. Це і втілення національних реформ, і соціально-економічний розвиток регіону, і залучення інвестицій, і розвиток туризму, сфери культури та багато іншого. Над цим ми щодня посилено працюємо. І я переконаний, що спільними зусиллями влади, бізнесу та соціально відповідальних громадян нам усе вдасться”, – підкреслив голова КОДА Василь Володін, який прийняв участь в пленарному засіданні сесії.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть” в Телеграм
Подписаться
Всього сьогодні депутати обласної ради розглянули та підтримали зміни до більше 20 Програм спрямованих на розвиток Київського регіону. Зокрема:
до Програми енергозбереження 2017-2020
до Програми розвитку фізичного культури та спорту “Київщина спортивна” 2017-2020
до Програми розвитку системи освіти 2019-2020
до Програми “Здоров’я Київщини” 2017-2020
до обласної цільової комплексної Програми профілактики та протидії злочинності по Київські області 2017-2020 “Безпечна Київщина”
до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури області на 2016-2020
до Програми поводження с твердими побутовими відходами 2017- 2020
до Програми охорони довкілля та раціонального використання природних ресурсів 2019-2022
до обласної Цільової Програми розвитку водного господарства та екологічного оздоровлення басейну р. Дніпро на період до 2021 р
до Програми “Питна вода Київщини” 2017-2020
до Київської обласної цільової Програми соціальної підтримки у Київській області людей з інвалідність 2017-2020 тощо.
Всього депутати розглянули та прийняли відповідні рішення з понад 70 питань.
Читайте: В роботу запустили чат-бот Департаменту екології та природних ресурсів Київської ОДА
Фото: прес-служба КОДА
КиевVласть
Завтра, 10 червня, делегати від громад Київщини влаштують пікет під стінами Кабінету Міністрів. Мітингарі зберуться через пропозицію Мінрегіону визнати Бучу центром новоствореного району столичної області. На їх думку, право бути центром належить Ірпеню, оскільки місто має більше переваг, насамперед – розвинену соціальну та транспортну інфраструктуру. Крім цього, саме Ірпінь був визначений центром району Офісом реформ Київщини, який і готував для уряду пропозиції адмінтерподілу області після завершення реформи децентралізації. Ідею створення Ірпінського району підтримують і в Київоблраді, проте, наголошують: останнє слово за парламентом та урядом, а пропозиції місцевої влади – носять лише дорадчий характер.
Як стало відомо KV, 10 червня о 08:00 представники одразу кількох громад Київщини (Ірпеня, Гостомеля, Ворзеля, Коцюбинського, Козинців, Михайлівки-Рубежівки, Забуччя, Бородянки, Вишгороду, Бучі) збираються на пікет Кабінету Міністрів України з вимогою надати місту Ірпінь статус адміністративного центру субрегіонального рівня.
Як писала KV, навколо майбутнього адміністративно-територіального поділу Київщини вже не перший місяць точиться скандал.
Ще в серпні 2019 був презентований перший проект районування Київщини, який передбачав створення в області 4 об'єднаних районів: Білоцерківського (з населенням 487,2 тис. осіб), Броварського (435,9 тис. осіб), Васильківського (435,8 тис. осіб) та Ірпінського (358,8 тис. осіб).
Ірпінь вважався пріоритетним центром великого району Київщини, до якого мали б увійти Поліський, Іванківський, Вишгородський, Бородянський, Макарівський, Києво-Святошинський райони та міста обласного значення Ірпінь і Буча.
Проте Міністерство розвитку громад згодом передумало і в проєкті майбутніх районів області визначило адмінцентром місто Бучу.
На фото: карта районування Київщини з Ірпінським районом
На фото: карта районування Київщини з Бучанським районом
Як пише на своїй сторінці у Facebook екс-мер, голова Інвестиційної ради Ірпеня Володимир Карплюк, КОДА не подала до Уряду звернення багатьох громад, які вимагали створення саме Ірпінського району, тож сотні жителів Київщини хочуть донести цю позицію до уряду самостійно.
Звернення
4 червня, керівники низки місцевих рад Приірпіння й нинішнього Києво-Святошинського району у відкритому листі закликали Прем’єр-міністра України Дениса Шмигаля та народного депутата від 95-го округу Олександра Горобця (“Слуга народу”) не допустити створення району з центром у місті Буча.
Лист підписали в.о. мера Ірпеня Андрій Літвінов, в.о. Коцюбинського селищного голови Сергій Даніш, Михайлівсько-Рубежівський сільський голова Андрій Помазан, Козинцівський сільський голова Володимир Вигінний, а також очільники сіл Горенка і Бузова Анатолій Драпей і Сергій Кижлай.
“На засіданні міжвідомчої робочої групи з підготовки пропозиції щодо адміністративно-територіального устрою Київської області було розглянуто напрацювання Київської обласної державної адміністрації щодо наступного етапу реформування місцевого самоврядування та територіальної організації влади 06.05.2020 року Київська облдержадміністрація повідомила, що передбачається створення Ірпінського району з центром у місті Ірпінь”, – йдеться у листі.
Також там зауважили, що до 2006 року Буча була селищем, підпорядкованим Ірпінській міській раді, й низка комунальних підприємств Ірпеня та державних установ, розташованих на його території, досі забезпечують життєдіяльність Бучанської громади. Створення району з центром в Ірпені не потребуватиме додаткових витрат на організацію мережі необхідних державних і комунальних структур, які вже працюють у місті. Також Ірпінь відповідає вимогам, що пред’являються до центрів нових районів урядовою методикою формування адміністративно-територіальних одиниць субрегіонального (районного) рівня.
Підписанти листа закликали Прем’єр-міністра й народного депутата провести з ними зустріч, “що дасть можливість відстояти інтереси громад щодо створення Ірпінського району з центром у місті Ірпінь”. Станом на 9 червня відповіді вони не отримали.
Переваги Ірпеня
У коментарі KV Андрій Літвінов наголосив, що Ірпінь є історичним центром регіону, в який входили селища Ворзель, Гостомель, Коцюбинське та до 2006 року селище, а згодом місто Буча. Для обслуговування всіх населених пунктів в Ірпені була створена спільна інфраструктура, якою користуються всі селища. Буча, ставши містом в 2007 році, до сьогодні користується цією інфраструктурою.
За його словами, Бучу та Ірпінь обслугвує ціла низка установ та відомств, які мають регіональні офіси саме у Ірпені. Так мова йде про: Управління Пенсійного Фонду України Київської області, Управління Держказначейства у Ірпені, Управління ГУ Державної податкової служби у Київській області, міський відділ Державної міграційної служби України у Київській області, Ірпінсько-Бучанський об’єднаний міський військовий комісаріат, Ірпінський міський відділ ГУ ДСНС України у Київській області, Ірпінський міський центр зайнятості населення, Ірпінський міський суд Київської області, Ірпінську філію “Київоблгазу”, Ірпінський РП ПАТ “Київобленерго”, Київську обласну філія ВАТ “Укртелеком”, Ірпінське відділення поліції ГУ НП в Київській області.
Крім того, Ірпінською міською радою створено низку комунальних підприємств, які успішно виконують свої функціональні обов’язки. Це, зокрема, Управління праці та соціального захисту населення м. Ірпінь, Управління освіти і науки Ірпінської міської ради, Відділ культури (музична школа, бібліотеки, будинки культури), Служба у справах дітей та сім’ї, КП “Теплоенергопостач”, КП “Ірпіньводоканал”, Архівний відділ Ірпінської міської ради, Трудовий архів, Медичні заклади. (Ірпінська центральна міська лікарня, Ірпінський пологовий будинок, Ірпінська дитяча міська лікарня, Ірпінська міська поліклініка, Ірпінська стоматологія).
“В порівнянні з Бородянкою, Вишгородом чи Бучею Ірпінь має найрозвинутішу інфраструктуру та найвищі показники розвитку у Київській області. З 2015 року місто продемонструвало найбільш динамічний розвиток з усіх міст Київщини. Зведений бюджет міста на 2019 рік складає 1185,1 млн гривень, у т.ч. бюджет розвитку 409,6 млн гривень (питома вага в зведеному бюджеті – 35%). Ми налаштовані рішуче і зробимо усе можливе, щоб відстояти справедливість, адже колуарне нав’язування Бучанського району суперечить навіть методиці, затвердженій Кабміном, "Щодо критеріїв формування адміністративно-територіальних одиниць субрегіонального (районного) рівня", бо відповідно пункту 5, підпункту 2 адмінцентром ОСР може бути населений пункт з постійним населенням не менше 50 тис. осіб, а в Бучі, за даними Головного управління статистики в київській області – 36 163 станом на 1 березня 2020 року”, – говорить Літвінов.
За словами Володимира Карплюка, центр майбутнього району буде наділений не лише певними повноваженнями, а й значними обов’язками.
“Зокрема, центр повинен мати необхідну інфраструктуру та зручний доїзд. До Ірпеня – 4 дороги, якими можна дістатися міста, наприклад, зі столиці: нова траса на Академмістечко, через Стоянку, через Дмитрівку і Варшавське шосе. У Бучу можна заїхати або через Ірпінь або через Варшавську трасу. Ірпінь має не лише кращу логістику, а й всю необхідну інфраструктуру. А от в Бучі її потрібно будувати з нуля. Це буде невідомо коли, а центр району потрібен вже сьогодні. Намагання влади Бучі вирішити ці питання підкилимно призведуть виключно до того, що всі зрозуміють їхню недержавницьку позицію. Адже з центром Ірпінського району в Ірпені не потрібно розтринькувати кошти на спорудження нових адміністративних будівель, як у випадку центру в Бучі. Сама Буча не має власних об’єктів інфраструктури, а користується ірпінськими об’єктами. Суд в Ірпені, податкова в Ірпені, казначейство в Ірпені. Комунальні підприємства, які обслуговують обидва міста – належать громаді Ірпеня, міська лікарня належить громаді Ірпеня. Буча прекрасне місто, у якому живуть добрі люди. І потреби Бучанської громади обов’язково враховуватимуться у складі Ірпінського району з центром в Ірпені”, – каже він.
Офіс реформ хотів Ірпінський та Броварський райони
Як розповів KV керівник Офісу реформ в Київській області, депутат Київської облради Володимир Удовиченко, органи влади Київщини пропонували Мінрегіону проєкт адміністративно-територіального поділу області із урахуванням Ірпінського району, проте, урядовці вирішили по-своєму.
“Затверджувати адміністративно-територіальний устрій має Верховна Рада із подання Кабінету Міністрів. В даному випадку КОДА, облрада та органи місцевого самоврядування мають лише дорадчий голос. Ми проводили багато нарад, обговорень. Наш варіант поділу був змінений – замість Броварського району – урядовці наполягають на Бориспільському, Ірпінський замінили на Бучанський, ми запропонували великий Білоцерківський – Мінрозвитку громад пропонує Обухівський, замість Васильківського – Фастівський. Чесно кажучи, наразі в області немає аргументів, аби довести, що наш варіант буде кращим. Ми відстоювали саме Ірпінський район із урахуванням іміджу, майбутнього залучення інвестицій, розвитку, для нас це було принципово. Але потрібно розуміти, що 80% послуг громади будуть отримувати не у центрі, а безпосередньо у своїй громаді, у цьому і є суть децентралізації”, – зазначив він.
Окрім Ірпеню, незадоволені районуванням і Василькові.
Співрозмовник KV в Офісі Президента підтвердив, що наразі розглядається можливість відмови від Фастівської району, "створення якого лобіює" Тетяна Засуха – великий землевласник, екс-нардеп, дружина колишнього голови Київської обласної державної адміністрації Анатолія Засухи. За його словами, урядовці, скоріш за все, переглянуть карту районування столичного регіону.
"Кабміну буде доручено переглянути формування районів на Київщині – з урахуванням вимог громад", – сказав чиновник з Банкової
Читайте: Васильков и Ирпень выйдут под Кабмин на протест против новой модели территориально-административного устройства Киевской области
Нагадаємо, Києво-Святошинський район, який два тижні очікував від Кабміну на фінальне коригування конфігурацій аж п’яти громад отримав погодження. Остаточним варіантом задоволені не всі. Критики впевнені – рішення уряду заморозить розвиток територій майбутніх громад.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: Кабмін змінив конфігурації п’яти громад Києво-Святошинського району
КиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0008
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 4
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 4
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 6
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145123', '144431', '144353')
ORDER BY `published` DESC
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0106
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.6323
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 430, 10
0.0018
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('96632', '96058', '95102', '94980', '94375', '94065', '93273', '92954', '92895', '92397')
0.3114
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 21:27:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)