На старті другого етапу медреформи Обухівська центральна районна лікарня (ЦРЛ) опинилася в безвиході: коштів на заробітну плату ледь вистачає, а також медикам прогнозують скорочення штату. Водночас поліклініка ЦРЛ потребує термінових мільйонних вкладень у капітальний ремонт. Хто дасть гроші – незрозуміло. Місто готове фінансувати, але за умови, що район віддасть йому лікарню у спільне управління. Натомість, район готовий віддати контроль над медичним активом місту лише у разі повернення 50% коштів, витрачених на його утримання у минулі періоди. Поки сторони пропрацьовують переговорні позиції, персонал медзакладу роздумує над страйком.
Як стало відомо KV, 4 травня в приміщенні Обухівської районної ради відбулося спільне засідання робочої групи міста та району щодо фінансування районних закладів медицини. Представники районної ради звернулися до колег з проханням надати фінансову допомогу в розмірі 7 млн гривень для виплати заробітної плати працівникам центральної районної лікарні.
В свою чергу, секретар Обухівської міськради Сергій Клочко (обраний від політичної партії “Наш Край”) повідомив, що місто готове до співфінансування районних медзакладів, але за умови рівних прав власності.
Зокрема, він зауважив, що відповідно до статті 89 Бюджетного Кодексу України для виділення коштів із міського бюджету необхідно, щоби ця лікарня повністю або ж частково належила Обухівській громаді, а отже, надання лікарні фінансової допомоги з міських фондів можливе лише після створення спільного підприємства.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Ще у вересні 2019 року були спрямовані листи до районної влади з пропозицією створили спільне (50 на 50 %) некомерційне комунальне підприємство “Обухівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування”, яке дало б змогу раціонально використовувати наявні матеріальні та фінансові ресурси. Проте районна влада пропозицію не погодила.
Місто хоче половину лікарні
Як повідомили KV в районній раді, там готові до створення спільного підприємства, але за умови, що міська рада компенсує 50% коштів, які були витрачені з районного бюджету у 2019 році на утримання і ремонт ЦРЛ. Натомість, місто таку пропозицію вважає зарозумілою і недалекоглядною.
“Позиція не зрозуміла, тим більше, що завершується процес децентралізації, уже створена Обухівська міська об’єднана територіальна громада […]. До виборів 25 жовтня можуть приєднатися всі села згідно з перспективним планом. Районної ради, як такої, може не бути. Що чекати?”, — цитує Клочка пресслужба міської ради.
Також він додав, що за вимогою райради у 2017 року районна лікарня перереєструвалась, як платник податків, у місто Українка, і таким способом, припинила сплачувати до міста податок із доходів фізичних осіб, порушуючи статтю 168 Податкового Кодексу та статтю 64 Бюджетного Кодексу.
Через це, за словами Клочка, за три роки бюджет міста недоотримав майже 9 млн гривень, які можна було б спрямувати на потреби лікарні.
“Міська рада готова виділяти кошти на реконструкцію, модернізацію, придбання необхідного обладнання. забезпечення достойних умов праці медичних працівників, щоби мешканці громади отримували висококваліфіковану медичну допомогу. На жаль, на сьогодні в райради немає бажання порозумітися та співпрацювати з міською радою у вирішенні спільних питань щодо збереження здоров’я громадян”, — резюмував він.
Читайте: В Обухове пытаются внедрить систему семейной медицины
Згідна із Клочко і депутатка Обухівської міської ради Олена Паєнко (обрана від політичної партії “Сила людей”). В коментарі KV вона наголосила, що створення спільного міськрайонного підприємства на базі лікарні – це єдиний правильний вихід із ситуації, що склалася.
“На останній сесії міськради мною також піднімалося питання, що необхідно звертатися в район щодо можливості передачі громаді вільних приміщень для покращення надання медичних послуг первинною ланкою. Керівництво лікарні сьогодні має працювати над розвитком системи менеджменту, шукати шляхи залучення коштів у розвиток закладу. І показати, що приміщення лікарні в жахливому стані, потребують ремонту, а ліве крило поліклініки взагалі не функціонує, руйнується. Тож, створення спільного комунального підприємства дозволило б вирішити не лише проблему фінансування заробітної плати медиків. Міська рада мала би підстави вкладати кошти й у вирішення багаторічної проблеми з реконструкції поліклініки, відкриття термінових кабінетів для прийняття інфікованих тощо. Бюджет міської ради дає на це змогу”, – розказала Паєнко журналісту KV.
А поки статус лікарні остаточно не визначений, місто Обухів не поспішає інвестувати кошти у заклад охорони здоров’я.
Як стало відомо KV, 30 квітня відбулася 63-тя позачергова сесія Обухівської міської ради. Депутати внесли зміни до Цільової програми розвитку та фінансової допомоги закладів охорони здоров’я на 2020 рік, що надають медичну допомогу на території Обухівської ОТГ.
Згідно додатку до рішення № 1480–63, міськрада розглянула питання фінансування й Обухівської центральної районної лікарні, виділивши лише 500 тис. гривень на придбання засобів індивідуального захисту та маловартісного медичного обладнання.
Район хоче більше грошей від міста
Як розповіла KV голова Обухівської райради Лариса Ільєнко (депутатська група “Наша Обухівщина”, обрана від БПП), мер Обухова Олександр Левченко пропонував допомогу у фінансуванні лікарні, яка розташована на території ОТГ і обслуговує 70 тис. населення Обухівщини. Але, піднявши статистику за останні два роки, виявилося, що район вклав у місцеву лікарню 104 млн гривень, а місто допомогло лише 100 тис. гривнями, виділеними на харчування. До медреформи, за її словами, район власними силами фінансував заклад. Але сьогодні ситуація змінилася і районний бюджет може забезпечити медиків зарплатою лише до липня.
“Ми звернулися за допомогою до міста. Місто ж аргументувало відмову у фінансуванні, спираючись на законодавство. Лікарня районна, тож райрада не може отримати погодження й передати у власність міста 50 % майна місцевої тергромади, адже реформою децентралізації в районі, крім Обухівської, передбачено створення ще двох ОТГ: Української та Козинської. Які аргументи для такої передачі ми повинні привести населенню, коли на останній сесії райрада виділила 6,5 млн гривень на потреби лікарні. Щороку виділяє 300 тис. гривень на фінансування програми підтримки онкохворих. Є різниця, що зробив район зі своїм копійчаним бюджетом і місто з бюджетом під мільярд. До речі, у центрі Обухова є будинок культури, який ми співфінансуємо з містом. Тож на БК у міста є 1,7 млн гривень, а на лікарів немає?”, — каже Ільєнко.
За її словами, райрада мусить належним чином фінансувати ФАПи, амбулаторії в селах, адже багатьом жителям району й без карантину складно доїхати до лікарні. У той час, коли ЦРЛ користуються 70–80 % жителів міста, яку фінансує район.
“Після реформування лікарню можуть перевести також і на обласний бюджет. Ми ж говоримо про сьогоднішній день, про ставлення й повагу до праці медиків, які й так одержують мінімальні зарплати. Місто стало в позу. Думаю, ми піднімемо всіх лікарів, а це приблизно 700 осіб, і зберемо під дверима мера Левченка. Це буде найоптимальніше рішення. У будь-якому випадку ми знайдемо вихід — медики без зарплати не залишаться. Ми також зверталися за допомогою в область, різні інстанції, до народного депутата Олександра Дубинського”, — резюмувала вона.
Коли гроші не ходять за пацієнтом
Окрім питання заробітної платні, Обухівська ЦРЛ потребує значних капіталовкладень в ремонт. До прикладу, семиповерхова будівля поліклініки потребує капітального ремонту, адже її ліве крило перебуває в аварійному стані і там функціонує лише перший поверх. Часткові ремонтні роботи проводились лише в правому крилі.
Як розповіла KV заступниця головного лікаря з економічних питань КНП Обухівської районної ради “Обухівська центральна районна лікарня” Наталія Плиска, приміщення потребує відновлення з нуля та модернізації: електрики, сантехніки, протипожежної безпеки, утеплення приміщень, вікон. Між тим, щоби розпочати поетапний ремонт, поверх за поверхом, необхідно спочатку налагодити водопостачання та водовідведення, освітлення, опалення всього приміщення.
Плиска каже, що ще у 2012 році проєкт реконструкції оцінювався у 17 млн гривень. За даними ж районної ради у 2014-15 роках проєкт подорожчав в понад 20 млн гривень, проте скільки б ремонт обійшовся зараз – не відомо.
“Лікарня ж не може щороку викидати по 300 тис. гривень на коригування проєкту. Потрібно, щоби допомогли в цій ситуації, як місто, так і держава...І справа не в тому, хто буде власником. Для лікарів і пацієнтів не відіграє значної ролі, що на табличці буде напис власність міста чи району. Лікарня обслуговує більшу частину жителів міста й району, і буде працювати так і надалі. Ми підписали договір із НСЗУ, яка виділяє за пролікований випадок 4 тис. гривень, куди входять також і зарплата лікаря, податки. Цих коштів не вистачає на належне лікування хворого впродовж тижня, не кажучи вже про ремонти. Ситуація кричуща”, — стверджує Наталія Плиска.
Нагадаємо, як раніше повідомляла KV, Київська область в умовах пандемії ризикує збідніти на медичні кадри. Через низьку зарплатню, величезні навантаження та ризик захворіти на коронавірус із лікарень почали звільнятися медики та молодший персонал. Щоби якось урівноважити тривожну тенденцію, місцева влада обіцяє працівникам охорони здоров’я премії та додаткове фінансування. Поки баланс зберігати вдається, але загроза масових звільнень лишається.
Читайте: Медперсонал лікарень на Київщині звільняється через низькі зарплати та небезпеку COVID-19
Фото: колаж KV
КиевVласть
Для задоволення вимог інвесторів в зелену енергетику вигідніше і безпечніше їм просто платити, від’єднавши їх від енергосистеми.
Для того щоб була можливість направити в мережі додаткові об’єми зеленої генерації на минулому тижні було прийняте рішення зупинити три блоки атомних електростанцій. Але оскільки мова в даному випадку йде про сонячні електростанції, то вони будуть видавати напругу в середньому не більше 8 годин на добу, а решту 16 годин доведеться використовувати додаткову, балансуючу вугільну генерацію. А тепер давайте порахуєм. У атомної генерації викиди парникових газів відсутні на протязі всіх 24 годин на добу. На час сонячної генерації викиди парникових газів теж відсутні, але решту 16 годин додатково залучена замість атомної вугільна генерація буде викидати в повітря 1,1 кілограмів парникових газів на 1 кВт згенерованої електроенергії. Тобто доплачуючи 15 євроцентів за зелену генерацію в випадку заміни нею атомної ми фактично сплачуємо ці 15 центів за додатково викинуті в атмосферу 1,1 кілограма парникових газів на кожний кіловат.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Якщо відключити один атомний блок потужністю 1000 МВт, а замінити його на сонячну та невід’ємну вугільну генерацію, то за добу викиди складуть 17600 тон парникових газів, а за місяць це вже буде 528000 тони парникових газів, за які ми заплатим 72 млн євро. Таким чином оплачуючи зелений тариф по схемі заміщення атомної генерації ми фактично сплачуємо дурні гроші за додаткові викиди парникових газів в нашу атмосферу. Зобов’язавшись зменшити шкідливі викиди шляхом використання альтернативної зеленої енергетики ми насправді їх збільшуємо.
А тепер ще раз порахуємо гроші. Вартість одного кіловата атомної енергії за цінами енергоринку 2019 року складає 0,56 грн за кВт, вартість вугільної 2,18 грн за кВт, вартість зеленої 4,1 грн/кВт. При об’ємі генерації 1000 МВт на місяць ми заплатили б за атомну енергію 403 млн грн, у випадку зелена плюс вугільна, ми заплатимо 2030 млн грн в тому числі доплата, за зелений тариф буде складати 984 млн грн. Тоді сама собою напрошується дуже проста пропозиція: набагато вигідніше не споживати сонячну електроенергію, не включати вугільну генерацію, а споживати й платити за атомну енергію, яка в 5 разів дешевша. А якщо ми вже зобов’язались платити “зеленим” інвесторам, то платити їм просто так, не використовуючи їх генерацію, ні за що, 984 млн грн щомісяця. Таким чином наші місячні витрати складуть лише 1387 млн грн і ми будемо економити цілих 643 млн грн щомісяця, або ж 7,7 млрд грн на рік, та ще й не будемо загрязняти атмосферу 6,3 мільйонами тон парникових газів. При трьох збережених блоках АЕС маєм економію 23,1 млрд грн і позбавимось 20 млн тон викидів. Очевидно, що заміна атомної генерації на зелену в реаліях сьогоднішнього можна було б назвати дурістю, яку світ ще не бачив, якби не корупція фантастичних масштабів, яка за цим стоїть.
Власники вже введених потужностей та шукачі надприбутків, які мають безпосереднє відношення до цієї корупції, твердять, що ми повинні вводити нові зелені потужності в рамках зобов’язань по зменшенню карбонізації атмосфери. По перше, ми зобов’язувались перед міжнародними організаціями зменшувати викиди парникових газів, а не збільшувати їх, тому введення потужностей зеленої енергетики в умовах України сьогодні це абсурд. По друге Україна поставила світовий рекорд, скоротивши карбонізацію на 58% завдяки тотальній деіндустріалізації в результаті відсутності державної промислової політики та підтримки вітчизняного виробника. Наступна за нами Німеччина скоротила карбонізацію атмосфери лише на 22%. Тому ми маєм повне право не йти по хибному шляху, не впроваджувати набагато дорожчу зелену енергетику, яка вб’є рештки виробництва, як мінімум до тих пір, поки решта країн не дожене Україну по об’ємам скорочення викидів, або ж поки зелена енергетика не стане дешевою, та не будуть винайдені акумулятори енергії. Весь світ сьогодні позбавляється вугільної генерації, а у нас чомусь вийшло все навиворіт, ми під егідою зменшення викидів, нарощуємо як вугільну генерацію так і викиди обманюючи як себе так і решту світу. Уряди країни, що вболівають за свою економіку навпаки будують нові атомні електростанції. Так робить Білорусь, Угорщина, Польща, Британія, навіть Об’єднані Арабські Емірати, не зважаючи на власну дармову нафту та найсприятливіши умови для роботи СЕС, а Китай, який завжди робить все правильно, найближчим часом збудує та введе в експлуатацію 50 атомних блоків. В зв’язку з глобальним потеплінням світ повернувся обличчям до атомної енергетики, розуміючи її безальтернативність в майбутньому.
Тому найбільш доцільним та вигідним шляхом вирішення колапсу в енергетиці може бути наступне:
1. Залишити всі блоки АЕС в експлуатації, а вугільну генерацію мінімальною, що дозволить зберегти вартість електроенергії та не призведе до збільшення викидів у атмосферу.
2. Відключити СЕС та ВЕС від енергомережі.
3. Згідно наведених вище розрахунків виплатити інвесторам в “зелену енергетику” всі гроші згідно закону, просто так , не споживаючи її.
Такі кроки обійдуться країні на 23 млрд грн дешевше варіанту запропонованого на сьогодні міненерго. Частину зекономлених згідно вище наведених розрахунків коштів можна направити на програму закриття вугільних шахт, в тому числі виділити 3 млрд грн на рік для виплати 25000 працівникам того ж “Павлоград вугілля”, з розрахунку 10 000 тис грн на одного працюючого щомісяця, до тих пір, поки вони не перекваліфікуються та не отримають нову роботу. Низька вартість електроенергії допоможе залучити інвестора, який створить нові робочі місця, в випадку її здорожчення про інвестиції в реальний сектор економіки можна забути.
Що стосується вже споруджених об’єктів зеленої енергетики, то вони можуть залишитись як пам’ятник олігархії та корупції національних масштабів.
Олександр Дубров, ексчлен наглядової ради НБУ
КиевVласть
Рік президенства – це вже серйозний термін, на основі якого можна робити певні висновки про досягнення та промахи. За цей період вже треба презентувати свої реальні кроки у вирішенні суспільно-політичних подій, що діючий президент і презентував у своєму фільмі-звіті. 21 квітня 2019 року Володимир Зеленський отримав 73% підтримки виборців, і саме рейтинг – це той критерій, на основі якого очільник держави приймає багато принципових рішень.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Що ж, давайте подивимось, який показник підтримки Зеленського наразі у суспільстві, і що стало причиною. З вересня минулого року до квітня поточного, рівень позитивної оцінки діяльності президента зменшився практично вдвічі.
Хочу зауважити, що ситуація в принципі закономірна, адже практично завжди після приходу до влади рейтинги падають – це світова закономірність. Однак підтримка суспільства залишається на досить високому рівні. Але хотілося б все ж розібратися, чому сталося практично дворазове падіння.
На мій погляд, однією з ключових проблем влади є хаотична і непродумана кадрова політика. За рік з невеликим було змінено керівника Офісу президента (ОП) Андрія Богдана, прем’єр-міністра Олексія Гончарука, генпрокурора Руслана Рябошапку, ряд міністрів, губернаторів і т.д.
У той самий час наростає невдоволеність суспільства з приводу корупційних скандалів (найгучнішим серед яких є “плівки” Дениса Єрмака – брата керівника ОП Андрія Єрмака), вкупі з неспроможністю антикорупційних органів: Державного бюро розслідувань (ДБР), Національного антикорупційного бюро (НАБУ), Національного агентства з питань запобігання корупції (НАЗК), Вищого антикорупційного суду (ВАС), Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) та Агентства з розшуку та менеджменту активів (АРМА). Всі ці структури, витративши на своє утримання 3,7 млрд гривень з держбюжету-2019, в першому кварталі 2020 року повернули до держбюджету 14 тис. гривень.
В той же час тарифи не знижуються, конфлікт на Донбасі не закінчився. Проте всі ми розуміємо, що на вирішення деяких із цих проблем одного року замало.
Не дивлячись на падіння, високий рівень громадської підтримки на позначці 44% можна пояснити тим, що несистемний кандидат, а нині президент разом з контрольованою монобільшістю у Верховній Раді (ВР) зумів в короткі строки прийняти ряд гучних законів, на які не було політичної волі у вищих ешелонах влади протягом десятків років: скасування депутатської недоторканності (умовно), скорочення депутатського корпусу, ухвалення Виборчого кодексу (який зараз намагаються переписати) та закон про імпічмент президента.
Дії нового уряду Дениса Шмигаля та усієї вертикалі у боротьбі з пандемією коронавірусу підтримують 46% опитаних українців Київським міжнародним інститутом методом CATI з 7 по 11 квітня 2020 року.
В уряді стверджуть, що 2-3 тижні карантину для економіки будуть мати набагато менше негативних наслідків, ніж затяжна епідемія. Боротьба з коронавірусною інфекцією і порятунок економіки – завдання трудомістке. Без карантину не можна було б розраховувати на швидкий запуск антикризової програми. Хворі громадяни не можуть вилікувати хвору економіку.
Прем’єр Шмигаль визначив свої пріоритети, як комплекс антикризових заходів, що передбачає фінансову підтримку лікарів і медперсоналу, індексацію пенсій і виплати по частковому безробіттю (30 млрд гривень), пільги для малого і середнього бізнесу – хто може заробляти сам, отримає для цього можливості. Ми можемо судити про ефективність цих заходів, лише у комплексному їх запровадженню в країні.
Якщо ВР не прийме “банківський” він же “антиколомойський закон”, то обіцяних 10 млрд доларів допомоги від МВФ нам не бачити. Відтак, коштів на ці заходи не буде. А “дирка” в бюджеті сягає вже близько 300 млрд гривень. Їх можна буде лише надрукувати, а це вже перший крок до інфляції або гіперінфляції, ми вже пам’ятаємо як в 90-х всі поголовно були “мільйонерами”, думаю – сумнівна перспектива.
Зниження облікової ставки Нацбанку до 8% може запустити ринок дешевого кредитування мікро-, малого та середнього бізнесу, що, в свою чергу, дозволить перетерпіти світову економічну кризу з меншими втратами. Вважаю, що пом'якшення монетарної політики забезпечить подальшу підтримку економіки в умовах пандемії та карантинних заходів.
Також необхідно йти шляхом запровадження політики економічного протекціонізму. Ми повинні скористатися такою можливістю заміщення зарубіжних дефіцитних товарів вітчизняними, надати підтримку українському експорту для отримання валютної виручки та покращення зовнішнього торгівельного балансу. Державна підтримка внутрішнього виробника – це робочі місця і зайнятісь, адже безробіття в Україні складає майже 2,7 млн людей. Уряд як ніколи зараз має підтримати національного товаровиробника, адже криза – це в той самий час і можливості. І, хто сильнішим вийде з неї, той в майбутньому і завоює нові ринки.
У фіскальній сфері найрозумнішою форма стимулу буде зниження податків при радикальному спрощенні загальної податкової системи. Потрібно не тільки реалізувати прискорений вихід з кризи, а й максимально зміцнювати виробничий потенціал країни в майбутньому, тому більш ефективно буде покластися на фундаментальне податкове розвантаження, ніж на розширення держвитрат, крім необхідних витрат на медицину в умовах світової кризи, а зниження податків для виробництва, ЄСВ і податку на прибуток, допоможе побороти настільки високе безробіття та одночасно вивести економічну активність з тіні.
У цьому ключі також необхідно задумуватися про перебудову самої структуру економіки, для збільшення її пластичності та міцності. Актуальним питанням для народного господарства України у післякризовий період є забезпечення економічного зростання та підвищення соціальних стандартів життя населення.
У зв’язку з цим виникає потреба у пошуку рішень, які можуть запустити розвиток українських регіонів у потрібному темпі та спрямувати економіку на шлях масштабного розвитку і високого доходу. Економічні кластерні об’єднання – це рішення проблеми, які застосовують в високорозвинених країнах та завжди корелюють з високою доданою вартістю і більш ніж середніми доходами. Кластеризація визначає можливості зростання та може стати потужним інструментом для економічного та соціального розвитку, взаємодоповнюючи і посилюючи конкурентні переваги один одного.
Кластеризація охоплює всіх відповідних зацікавлених сторін на державному рівні, на рівні місцевого самоврядування, наукові співтовариства та освіту, кластерні підприємства, бізнес-асоціації тощо. Тому саме кластери є перспективними середовищами для розвитку зв’язків для підвищення конкурентоспроможності. В рамках кластерів підприємства можуть подолати ізоляцію та скористатися перевагами колективної ефективності.
Зіткнувшись з реальними викликами світової економічної кризи та глобальної пандемії, керівництву країни в особі президента, прем’єра та ВР необхідно відходити від загравання з популістичними гаслами, а перейти до рішучих дій у подоланні шкоди, яку завдають карантинні обмеження економіці. Хоч піку захворюваності наша країна ще не досягла і обмеження зняті не будуть (уряд презентував алгоритм виходу з карантину), однак вже зараз треба дати чіткий план підтримки економіки, стримання росту безробіття, фіскальне стимулювання ФОПів та підприємств, і головне – уникнути глибокої рецесії.
Пам’ятаймо, що криза – це завжди можливості, надіюсь, що ними керівництво країни скористається на благо народу України.
Читайте: Економічний протекціонізм: національні інтереси в першу чергу
Катерина Одарченко, партнер SIC Group Ukraine
КиевVласть
Провідні світові аналітичні компанії практично “на колінах” починають переписувати свої фінансові прогнози глобального економічного розвитку на 2020 рік. Причиною цьому стають карантинні обмеження, введені в сотнях країн, що означає зниження ділової активності, а відтак і спад економочної динаміки з кожним днем “простою”. Коронавірус COVID-19 поставив перед світом нові питання і виклики, відповіді на які необхідно шукати всьому планетарному співтовариству.
Багато що у розвитку даної ситуації залежить від епідеміологічного стану, ефективності стримувальних заходів, а також від розробки терапевтичних засобів і вакцин, але все це важко передбачити. Крім того, зараз багато країн стикаються з численними кризами – кризою здоров'я, фінансовою кризою та крахом цін на товари. Політики надають безпрецедентну підтримку домогосподарствам, фірмам та фінансовим ринкам, і, хоча це має вирішальне значення для швидкого одужання (Трамп виділяє 2,2 трлн дол., країни ЄС трильйони євро), існує велика невизначеність у тому плані, як виглядатиме економічний ландшафт, коли ми вийдемо з цього карантину. Давайте по-троху розбиратися.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
У раїнах Єврозони в березні 2020 року індекс ділової активності впав до 29,7 пункту з 51,6 пункту місяцем раніше, про це свідчить статистика дослідницької компанії Markit Economics. Показово, що це найнижчий показник за всю історію досліджень організації починаючи з 1997 року.
У Сполучених Штатах цей показник на початок квітня становив 48,5 пунктів, що відповідає найнижчому рівню цього показника за останнє десятиліття. Низький рівень ділової активності характеризується кризовою ситуацією, що виникає в результаті збігу обставин, які формують стійку негативну тенденцію оціночних показників. Аналітики Міжнародного валютного фонду припускають, що пандемія та стримуючий пік у наступному кварталі для більшості країн світу відступить, і у другій половині цього року в світовій економічній перспективі глобальний приріст у 2020 році впаде до -3 відсотків.
Зменшення прогнозу на 6,3 пункти у порівнянні з січнем 2020 року означає серйозний перегляд протягом дуже короткого періоду, це робить ситуацію, що складається, найгіршим спадом з часів Великої депресії, та набагато масштабнішим за глобальну фінансову кризу 2008 року.
Сукупні збитки світового ВВП протягом 2020 та 2021 років від пандемії та кризи, що склалася може скласти близько 9 трлн доларів. Однак, в той самий час, якщо пандемія піде на спад у другій половині 2020 року та при правильно вжитих мірах для ефективного запобігання кризових явищ, можна спрогнозувати зростання в 2021 році до 5,8 відсотка.
Однак, це є базовий сценарій, але, враховуючи надзвичайну невизначеність щодо тривалості та інтенсивності кризи у сфері охорони здоров’я, також є альтернативні дослідження з більш несприятливими сценаріями. Пандемія може не знизитися у другій половині цього року, що призведе до більш тривалих карантинних обмежень, погіршення фінансових умов та подальших зривів глобальних ланцюгів поставок. У такому випадку глобальний ВВП впаде ще більше: додаткові 3 відсотки в 2020 році, якщо пандемія буде затяжною в цьому році, тоді як, якщо пандемія продовжиться в 2021 році, вона може впасти в наступному році на додаткові 8 відсотків порівняно з базовим сценарієм, описаним вище.
Окрім вірусу, свою частку в “метастази”, які відбуваються з світовою економікою, внесли також і “нафтові війни” між країнами ОПЕК і Росією.
Через те, що найбільші експортери нафти не змогли у Відні домовитися між собою щодо заходів щодо скорочення видобутку сирої нафти на 1,5 млн барелів на добу, а зайнявши принципові позиції почали його нарощувати, так ціна нафти WTI з поставкою в травні на Нью-йоркській біржі вперше в історії стала негативною, повідомляє Bloomberg. Зберігати нафту ніде: бажаючих взяти сировину за безкоштовно немає. Згодом стало відомо, що барель WTI опустився до мінус 39,55 дол. за барель.
Головними задачами, які ставили перед собою країни були такі:
Росія — хотіла захопити ринкову частку американських видобувників сланцевої нафти;
США — розширити свої продажі у Європі та Латинській Америці;
Саудівська Аравія — позбутися російських нафтовиків на великому індійському ринку та отримати більше контролю на Близькому Сході.
Однак різке зменшення ціни в свою чергу обвалило індекси провідних російських корпорацій та рубля. Світова економіка скорочується і не спроможна спожити таку кількість нафти, а країни-експортери несуть величезні збитки від її перевидобутку. Нарешті ж 12 квітня, під тиском США, країни ОПЕК+ домовилися про скорочення видобутку на 10%, тим самим стабілізувавши ситуацію у цій галузі, наразі говориться про скорочення видобутку на третину.
Ринки країн, що розвиваються чи не найбільше постраждають від скорочення світової економіки. Тому, Світовий банк та Міжнародний валютний фонд (МВФ), у межах відповідних мандатів, посилили співпрацю в партнерстві зі Всесвітньою організацією охорони здоров'я, іншими агенціями ООН, міжнародними фінансовими установами та двосторонніми партнерами. На допомогу країнам світу донори закумулювали фантастичну суму в 1 трильйон доларів, серед претендентів на ці кошти є також і Україна. Однак, замість того, щоб брати їх в борг, і ними ж в цьому році розрахуватися по відсоткам за запозиченнями, можна було б провести більш ефективні перемовини, та вимагати/домовлятися про відстрочку виплат на період пандемії. Тим не менш час втрачено, і треба виходити з реалій, які є на даний час, можливо, пізніше до цього питання ще повернуться.
Економіка України наразі знаходиться в “летаргічному сні”. МВФ прогнозує зпад ВВП на рівні 7,7%, і ріст в наступному році на 3,6%, натомість Мінекономіки прогнозує показники на рівні відповідно 4,2% та 2,4% . Ця сумна статистика вказує нам на єдино можливий варіант розвитку подій. Не дивлячись на заклики міжнародних інституцій про відкриття ринків після пандемії, більшість країн “закрилися в собі” і орієнтуються на внутрішнього виробника та внутрішній ринок. Україна має йти шляхом запровадження політики економічного протекціонізму. Ми маємо дуже великий внутрішній ринок, маємо унікальну можливість заміщення зарубіжних дефіцитних товарів вітчизняними, підтримку українського експорту для отримання валютної виручки та покращення зовнішнього торгівельного балансу. Державна підтримка внутрішнього виробника – це робочі місця, які так необхідні зараз народу України, адже за неофіційними даними зараз безробітних більше 2,5 млн чол. Це працівники, на яких надіються їх сім’ї, а вони самі чекають від держави раціональних, правильних кроків на зустріч своїм громадянам. Томи ми повинні зараз, як ніколи підтримати національного товаровиробника, адже криза це в той самий час і можливості, і хто сильнішим вийде з неї, той в майбутньому і завоює нові ринки, що в свою чергу стане запорукою економічного процвітання та розвитку сильної та квітучої України.
Світова економіка, в силу своєї глобалізації, зітнулась з викликом, який перед нею ще не стояв. За найоптимістичним сценарієм, у другому кварталі 2020 року можна очікувати на спад пандемії, та поступове відновлення ділової активності у другому півріччі цього року. Але розвиток епідеміологічної ситуації дуже непередбачуваний, адже досі нема вакцини від даного штамбу вірусу, тому карантинні обмеження залишаються найдієвішим способом його стримування. У цих умовах нашій країні треба вчиняти прагматично, і всеохоплююче впроваджувати політику економічного протекціонізму, створюючи сильного національного товаровиробника, що створює робочі місця для своїх громадян, тим самим підвищуючи купівельну спроможність на внутрішньому ринку, де продаються українські товари. Це стане запорукою підтримки економічної динаміки на достатньому рівні для безболіснішого подолання світової кризи, і готовності до завоювання зовнішніх ринків у післякризовому світі.
Тимур Чмерук, партнер BaseCapital ManagementКиевVласть
Стовідсоткова зупинка в столиці метро, маршруток, міської електрички та десятикратне скорочення перевезень у тролейбусах-трамваях-автобусах – це найжорстокіші обмеження серед європейських столиць.
В мегаполісах, де заборонили масові заходи, скасували заняття в школах і ВНЗ, обмежили вхід до магазинів – громадський транспорт працює або в штатному режимі, або активніше! І саме це дозволяє економіці європейських столиць поки що “тримати удар” від карантину.
Чи є рішення київської міської влади щодо транспорту адекватними? Про це можна судити лише за їхніми наслідками. А після кількох тижнів вони вже починають вимальовуватися.
Наслідки для людей
Автовласники жартують, що нарешті автомобіль став не розкішшю, а дійсно засобом пересування. Це правда: короки в карантинному місті, транспортна мережа якого не розрахована на реальний потік транспорту, зараз більші, ніж були “в нормальному житті”. Статистика запевняє, що на 1000 киян припадає близько 352 авто, а “середнє домогосподарство” – це 2,9 осіб.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Але пропозиція “пересісти на машини” тільки виглядає реалістичною. Статистика показує “середню температуру по лікарні”, а диявол – у деталях. Так, родина з двох менеджерів може мати два автомобіля. Три десятки їхніх підлеглих - за статистикою володіють сімома авто. Але три з них – “кредитні”, і людям доводиться обирати: платити кредит чи заправляти машину. Два з них – не їздять через необхідність ремонту чи “перевзування”, на що, знову, бракує грошей. Тобто з трьох десятків підлеглих, на яких за статистикою припадає 7 авто, реально можуть їздити – лише двоє. Директор комерційного навчального закладу може володіти трьома машинами, а викладач, якого статистика вважає “автовласником”, має “залізяччя” 1994 року випуску, яке просто стоїть у дворі.
Зупинка міського транспорту б’є по найменш захищених. По тих, у кого немає машин, кому бракує грошей на таксі, хто не є унікальним фахівцем, для кого роботодавець організовує розвозку. Це пенсіонери, студенти, співробітники державних і міських установ, ті, хто працює руками і не може перейти в онлайн, дрібний бізнес та самозайняті. Ці люди не мають заощаджень – їхня зарплата, пенсія, стипендія замалі для того, аби щось від них відкраяти. Для них 100 гривень на таксі – це марнотратство. Не маючи можливості діставатися до роботи, вони звільняються “за власним бажанням” або згортають бізнес, щоб хоч трохи заощадити. Запасів грошей і продуктів у них – на пару тижнів. І зрозуміло, що навіть якщо ця людина вийде на роботу “завтра” – перші доходи вона отримає за місяць!
Але це “відкладені трагедії” – є більш реальні та очевидні. Уявімо пенсіонера, в якого “хапає серце”, та студента з гуртожитку, в якого заболів живіт. Обидва телефонуть “103” – їм відмовляють. Мовляв, вам кілька годин зле, значить, не помираєте, а у нас лікарів бракує. І дають “цінну пораду” – ідіть до лікарні, до якої 5 км! На таксі людина грошей не має, метро не працює, в автобус пускають по спецперепустках, іти годину в такому стані неможливо. І пенсіонер, і студент – помруть лише тому, що не отримали допомоги вчасно. Їм встановлять причину смерті – не коронавірус чи відсутність транспорту, а інфаркт або апендицит, вказавши, що по допомогу вони не зверталися.
Коронавірус наразі вбив близько двох десятків киян. Але транспортний колапс, упроваджений “відповідальним рішенням” міської влади, вб’є сотні, якщо не тисячі, а ще більше – зробить хроніками та інвалідами.
Наслідки для міста
Якщо фінансову систему можна порівняти з кровообігом, то транспортна система – це нерви організму. Це особливо відчувається в Києві, де мешкають мільйони людей і де дистанції вимірюються десятками кілометрів.
Обслуговування всього цього гігантського механізму безпосередньо залежить від регулярного переміщення людей у просторі. І саме ті, хто “уможливлює” роботу міста, його комунікацій та систем, просто не можуть зробити того, чим так активно хизується бізнес – їздити машиною або перейти в онлайн. Бо педіатр з поліклініки не може на свою зарплату купити та обслуговувати авто, а працівник ЖЕКу – не здатен працювати з дому при всьому бажанні. Якщо їхнє керівництво не потурбується про розвозку та не виб’є на це окрему суму (не власним же коштом возити десятки підлеглих!), то ці люди просто звільняться. Вони вже це роблять, і тенденція буде збільшуватися.
Таким чином, центральна влада вирішила запровадити карантин і пригальмувати економіку, провокуючи поступовий розвиток серцево-судинних захворювань. Натомість міська влада, зупинивши громадський транспорт, влаштувала місту майже миттєвий параліч.
Давні проблеми і довгострокові перспективи
Важливо, що рішення міської влади щодо транспорту не можуть бути “списаними на унікальну ситуацію”, вважатися наслідками “істерики”. Це логічне продовження системних прорахунків, які назрівали десятиліттями. Карантин – лише показав масштаб проблеми.
Киянам роками обіцяли нормальний громадський транспорт. Але більшість давно зрозуміла, що це – профанація. Тому люди і купували машини, кількість яких на душу населення вже перевищила “автомобілізацію” Праги і майже досягла московської. Ситуація з перекриттям громадського транспорту лише переконала людей, що наявність машини – необхідність, від якої в буквальному сенсі залежить життя!
Зрозуміло, що кияни, які фактично не мають достатніх прибутків для утримання авто, будуть їх купувати. Нерідко в кредит, часто відмовляючись на користь авто від нормального харчування чи книжок для дітей, медичного страхування або ремонту. Бо “спасіння утоплеників – справа рук самих утоплеників”.
Відповідно, нормального громадського транспорту очікувати наївно. Коли карантин буде знято, і місто почне повертатися до нормального життя – в ньому, як і раніше, їздитимуть переважно “пільговики”, і цей тренд лише збільшиться. Натомість рух машин іще пожвавиться, а “пропускна здатність” автодоріг міста – не збільшиться. І ми знову задихатимемося від вихлопів і смогу.
Заборонити це “вольовим рішенням”, звісно, вже неможливо. Але наслідки – реально поступово відкоригувати, якщо міська влада діятиме розумно та наполегливо.
Що робити: тактика
Тут дії мають розділитися на тактичні та стратегічні. Насамперед, слід негайно припинити примусовий колапс транспортної системи.
Перше: замість штучного обмеження кількості пасажирів – збільшити кількість одиниць рухомого складу, як це зроблено в усіх європейських столицях. Це дозволить людям нормально діставатися до роботи і додому, тримаючи дистанцію як у салонах, так і на зупинках – люди просто не встигатимуть скупчуватися.
Друге: зберігати активний рух громадського транспорту не лише “в часи пік”, але і протягом дня. Це дозволить не переповнювати салони вщерть, а мати вільний простір. Натомість пасажири, які мають можливість вибору часу поїздки, так, вочевидь, і робитимуть.
Третє: мінімізувати контакт між грошима і людьми. Для цього – організувати оплату тільки карткою або заздалегідь придбаними на зупинках квитками.
Четверте: забезпечити присутність кондукторів у кожному автобусі-тролейбусі-трамваї, переглянувши їхні функції. Зняти з них обов’язок з продажу квитків, залишивши тільки контроль за їх наявністю на вході. Натомість дозволити їм пропускати пасажирів через одні двері, розсаджувати людей відповідно до безпечної схеми, вимагати обробки рук, наявності масок і рукавичок тощо.
П’яте: скористатися досвідом вирішення проблеми в інших українських містах, наприклад, скасувати пільги. Це дозволить мінімізувати кількість “опційних” пересувань. Але на дійсно важливу поїздку 8 гривень знайде навіть пенсіонер, студент, ветеран АТО або багатодітна родина.
Впровадження цих оперативних дій забере кілька днів. Але це врятує сотні та тисячі життів, дасть ковток свіжого повітря економіці, дозволять уникнути колапсу всієї інфраструктури міста.
Перспективи
Водночас, під час карантину слід почати розробку реальної стратегії розвитку транспорту Києва. Вона має узгоджуватися з перспективами розвитку районів міста, фактором збільшення населення, фактичним зростанням міст-супутників столиці.
Останнє – особливо важливо. Адже кияни роками спостерігали, що локальні, точкові та, по суті, рутинні рішення – відкриття нової станції метро чи оновлення вагонів швидкісного трамваю – подавалися як неабияка перемога. Натомість всі стратегічні концепції розвитку транспорту в столиці, які подавали різні команди, так і залишилися “гарними намірами”.
Навіть коли міська влада підвищувала вартість проїзду, обіцяючи спрямувати кошти на розвиток систему – це виявлялося профанацією. Стан рахунків цих підприємств засмутив би аудитора. Слід усвідомити, що зараз, під час карантину, перспектива банкрутства метрополітену та "Київпастрансу" – більш ніж реальна. Навіть реальніша, ніж на початку 90-х, під час криз 1998 чи 2010 років або у період початку агресії в Криму та на Сході, коли кияни готувалися ледь не до російських танків на Хрещатику.
І виникає питання, чи не є практично повна зупинка громадського транспорту в Києві свідомим рішенням. Тільки мотивованим не хвилюванням про безпеку людей, а іншими, більш земними причинами. Адже кияни не раз спостерігали, як під якійсь політичний чи економічний “шумок” підприємствам “давали померти”.
Якщо міська влада не має подібних намірів – вона повинна, принаймні, усвідомлювати, що її дії виглядають досить неоднозначно для багатьох киян. Ці люди мають і життєвий досвід, і здоровий глузд, і навички самоорганізації, у чому можна було не раз пересвідчитися. І не варто доводити людей до стану, коли вони скажуть найнятим ними на роботу менеджерам з мерії слова, які сказав один з діячів Французької революції Наполеону: “Це більше, ніж злочин, пане. Це помилка”.
Читайте: В КГГА разъяснили руководителями предприятий, как получить спецбилеты для проезда в общественном транспорте
Валентина Антоненко, екс-заступник директора Департаменту містобудування та архітектури КМДАКиевVласть
Світова економічна криза, підсилена пандемією коронавірусу COVID-19, за оцінками міжнародних експертів, своїми масштабами вона в рази перевершить падіння 2008 року. Скорочення ВВП відчув на собі Китай, а згодом і весь світ. Криза сколихнула і світові ринки – обвалилися ціни на нафту, енергетичний ринок, а разом з ними – і фондові ринки.
Однак Україна, як зазвичай, виявилась не готовою до такого розвитку подій. Втім, про все по порядку.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Наразі перед владою стоять дуже важливі завдання щодо опанування пандемії коронавірусу і в той самий час – збереження економіки. Українці, налякані масштабами катастрофи в Італії, Іспанії та США загалом позитивно ставляться до введення карантинних обмежень в країні: в опитуванні соціологічної групи “Рейтинг” 61% респондентів вважають запроваджені владою заходи щодо боротьби з коронавірусом оптимальними.
З карантином – зрозуміло. Його введення необхідне, суспільство підтримує. Однак величезним викликом перед владою стоїть також питання того, як українцям прожити цей період обмежень, адже сотні тисяч втратили свої робочі місця або ж пішли у неоплачувані відпустки.
Картина склалася така, що у більшої половини населення країни коштів вистачає менше ніж на місяць. Тобто, і до кризи люди жили так би мовити “від зарплати до зарплати”. Це опитування практично повторює дані вирахувані за методикою ООН, що в Україні бідними є більше 60% населення, а також присутнє таке ганебне для цивілізованого світу явище, як бідність серед працюючих. Кожен п’ятий працюючий бідний! Треба розуміти, що в даних умовах ситуація зміниться лише в гіршу сторону.
У суспільстві постає логічне питання: коли запрацює економіка?
В цілому уряд та частина представників муніципальної влади, судячи з медіа, активно включаються у вирішення даного питання. Але протистояти пандемії та рятувати економіку від краху – задачі важко співставні, різнопланові в підходах і мірах прийняття рішень, де не працюють стандартні шаблони, а кожен крок необхідно детально продумувати, не втрачаючи часу. Цей виклик новий для більшості країн світу, в тому числі – і для Кабміну Дениса Шмигаля.
Економічні прогнози з приводу щодо відновлення споживання у світі невтішні. Я наводила у своєму відео дані, що за найскромнішими оцінкам, втрати світової економіки сягатимуть 5 трлн доларів. Провідні країни світу вливають в свої економіки сотні мільярдів доларів, незважаючи на захмарний рівень державного боргу, бо головним завданням є збереження економіки, а відтак – і попередження соціально-економічного колапсу усієї системи.
Що ж до українських реалій, то нам потрібно розуміти, що наші економічні показники не підлягають порівнянню з вище вказаними, як і рівень допомоги бізнесу та громадянам. Сценарій розвитку подій в Україні, на жаль, буде не позитивний. Простіше кажучи – споживати немає за що, великі підприємства страждають перед кредиторами, середні та малі – знаходяться у безвиході.
Рівень безробіття шалено зростає, і з кожним днем проблема набуває катастрофічних масштабів. Адже в даній статистиці не береться до уваги тіньовий ринок, який наразі теж “впав”.
То що далі може запропонувати нам Денис Шмигаль? Подивимось.
Як на мене, то конче необхідно здійснити такі кроки:
- впровадити чіткі інструкції, і якісні законодавчі ініціативи щодо карантину, адже майже всі існуючі документи є скоріше рамковими;
- чесно і чітко відповісти бізнесу про стан економіки;
- надати відстрочку платникам ПДВ через коронавірус, щоб пом`якшити удар;
- надати податкові пільги для інвестицій, підтримки малого і середнього бізнесу;
- створити та реалізувати програму підтримки експортерів;
- реалізувати комплексну програму стимулювання імпортозаміщення, локалізації виробництва імпортованої продукції сьогодні;
- надати план по виходу з кризи – не презентацію, а чіткі податкові умови, пріоритети і т.д.
Зрозуміло, що всі сценарії будуть не простими, але тим паче – це краще розуміти завчасно, а також створити Антикризовий штаб для боротьби з викликами, які ставить перед нами сьогодення.
Читайте: Кордон для заробітчан, які є найбільшим інвестором України
Катерина Одарченко, партнер SIC Group Ukraine
КиевVласть
Уряд планує внести зміни до держбюджету на 2020 рік і перерозподілені кошти направити на боротьбу з епідемією COVID-19. Секвестр бюджету напряму зачіпає надходження до місцевих бюджетів громад. Скорочуються кошти на утримання інфраструктури та ряд бюджетних програм. Через “податкові канікули” громадам вже нічим платити за опалення, світло, нема за що ремонтувати дороги та школи. Всі фінансові резерви давно кинуті на спорядження медицини. Чи витримають бюджети ОТГ Київщини на фоні можливої економічної кризи такі навантаження – KV дізнавалася на місцях.
Як стало відомо KV, 29 березня в умовах боротьби із коронавірусом уряд вніс пропозицію переглянути закон про держбюджет на 2020 рік. Новий законопроєкт передбачає значний секвестр та перерозподіл коштів, що значно вплине і на видатки місцевого самоврядування. Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
У першому варіанті секвестру держбюджету передбачалося значне скорочення видатків на інфраструктурні проєкти. Від чого постраждали би освітні програми та програми регіонального розвитку (ДФРР), підтримка сільгоспвиробників, фінансування дорожніх робіт, а також культура і спорт, заробітні плати.
Нагадаємо, що 17 березня вже набрав сили антикризовий закон про внесення змін до Податкового кодексу, який надає “карантинні пільги” і дозволяє підприємствам на час епідемії відтермінувати сплату податків до місцевих бюджетів (ПДФО, податки на землю і нерухомість, ЄСВ).
Як повідомляє народний депутат від "Європейської Солідарності" Олексій Гончаренко у своєму Telegram-каналі, Уряд планував скасувати і надходження 13,44% податку на паливо до місцевих бюджетів, і субвенцію на розвиток громад.
"Після того, як скасували податок на оренду землі і нерухомість, зараз хочуть скасувати і збір акцизу з палива до місцевих бюджетів, і туристичний збір. По суті, місцеву владу ставлять на коліна. Ось так і закінчується епоха децентралізації в Україні. Планується повне обнулення Державного фонду регіонального розвитку, субвенції об'єднаним громадам на інфраструктуру, субвенції на соціально-економічний розвиток. Тобто, вся підтримка, яка б не була для місцевих громад, все знищується!", – написав політик.
Так, планується, що з Фонду регіонального розвитку заберуть 7,5 мільярдів, 2 мільярди – з підтримки об’єднаних територіальних громад.
Друга, скоригована версія законопроєкту, вже передбачає незначне пом’якшення скорочень витрат на інфраструктурні проєкти, залишити акцизи і ряд субвенцій. Наразі проєкт відправлений в бюджетний комітет для доопрацювання на повторне читання.
Читайте: Нехватка бюджетных средств заставит Кабмин не только урезать расходы на культуру и спорт, а, возможно, отменить очередные местные выборы
На місцях
Тож KV вирішила поцікавитись у керівників громад, чи витримають їхні бюджети навантаження у разі затвердження змін до держбюджету і як вплине відсутність податкових надходжень на виконання планових бюджетних показників.
Голова Бучанської ОТГ Анатолій Федорук:
Якщо у зв’язку з карантином продовжиться тенденція внесення змін до бюджету, то можна буде органам місцевого самоврядування зібрати в один клунок всі печатки і здати уряду. Якщо місцеві бюджети будуть оголяти таким чином, то нехай уряд і виконує самоврядні і делеговані державою повноваження. Тому що перетворитися на касу по виплаті зарплат і соціальних допомог органи місцевого самоврядування в умовах децентралізації просто не можуть собі дозволити. Думаю, що цей крайній варіант є неприпустимим і громади через асоціації, громадську думку, відстоять позиції збереження дохідної частини бюджетів. Наразі дії уряду, на період карантину надати пільги і певні обмеження з використання бюджету, є правильними. Хоча вже напряму і зачіпають місцеві бюджети, які в цих умовах забезпечують необхідну медицину. По місту виконання бюджету є, але прогнозовано, що провал буде вже в квітні-травні. Економічно активні підприємства майже призупинили діяльність, а відтак і доходи до бюджету. Але паніки немає, розуміємо стан держави і ступінь відповідальності. Всі фактично в однакових умовах, тож маємо забезпечити життєдіяльність громади. Співфінансування обласних і програм ДФРР ми зобов’язані забезпечити. Програми за рахунок перевиконання бюджету обмежуємо і перекладаємо на бюджет розвитку, коригуємо. Проводимо земельні аукціони і торги, тож бюджет розвитку має наповнюватися. Сподіваємося, що обласна влада не обмежить передбачені програми. Це будівництво амбулаторій, таких в громаді дві. Плюс маємо завершити будівництво школи на тисячу учнів. Очікуємо з області на 11 млн гривень.
Голова Баришівської ОТГ Олександр Варениченко:
Держава нічим не допомагає – все тримається на місцевих бюджетах. Звідки ж все фінансуватиметься? Буде колапс. Всі прекрасно розуміють, що ситуацію треба рятувати. Так, в нашій громаді працівники органів місцевого самоврядування готові піти у відпустки без збереження заробітної плати. Я згоден, щоб підприємства, які зупинили діяльність, звільнити від сплати податків за оренду землі. Але як це стосується сільгосппідприємств, які наразі працюють в звичному режимі на посівній і мають більше тисячі гектарів землі? Ми – аграрний район і з цього живемо. Це просто необміркований крок. Знаходяться дилетанти і серед місцевих торгівельників. А торговельні мережі, аптеки працюють і отримують надприбутки. В 33-х роках подібне називали "шкідництвом". Ми призупинили будь-які роботи, в том числі і з благоустрою, аби лише перенаправити кошти фонду на медицину, на закупівлю апаратів ШВЛ, засобів захисту. Організували благодійний фонд, залучаємо бізнес. Під сумнівом реалізація великих проєктів, в які ми потрапили за співфінансуванням, через ДФР. Адже ми давали гарантію на їхнє фінансування. Навіть, наприклад, ті ж самі освітні проєкти – термомодернізація шкіл, капітальний ремонт опорного закладу. Це не реформа децентралізації, а перекладання обов’язків, які повинна виконувати держава. Місяць жорстокого карантину і введення комендантської години могли би вплинути на ситуацію куди б краще.
Голова Тетіївської ОТГ Руслан Майструк:
Для громади – це дуже болючі рішення. Бюджет сформований по місяцям і якщо ці надходження не надійдуть, то доведеться або скорочувати робітників, або зменшувати видатки. Насправді, під час таких ситуацій необхідно хоча б радитися. В інших країнах уряд навпаки надає додаткові дотації чи субвенції. Сьогодні через карантин ми також витрачаємо незаплановані видатки для того, щоб зберегти життя і бути підготовленими до пандемії. Прикро, що ми і на медицину витрачаємо, хоча держава повинна була про це подбати, так тепер ще і уріжуть наші доходи. За відсутності планових надходжень вже в квітні недоотримаємо значної суми. Зараз думаємо над тим, де і що обмежити. До останнього сподівалися, що подібне не відбудеться або хоча б не в такій жорсткій формі. Сьогодні громади і так взяли на себе багато повноважень, і повинні платити делеговані видатки, а держава їх не відшкодовує. Сподіваємося, держава допоможе вийти із цієї складної ситуації. Можливо, для спроможніших громад ці заходи несуттєві, але є багато дотаційних сіл, які не приносять майже доходів у загальний бюджет ОТГ. Ми дійсно втрачаємо, і не зрозуміло, чому саме ми? І річ не лише в надходженнях, а й у фінансуванні з ДФРР, в субвенції на розвиток інфраструктури, що також не отримаємо. А за цим стоїть значна робота, проєкти з пройденою експертизою, які вже мали б втілюватися в життя.
Голова Миронівської ОТГ Віталій Савенко:
Громада у цьому році запланувала одні надходження до бюджету, але всім відомо, яка складається неординарна ситуація в державі. І наскільки вдасться тепер його виконати – важко сказати і мало хто візьметься взагалі щось прогнозувати. На сьогоднішній день відмінили більшість податків. Податок за землю не платиться. Невідомо, що буде і з акцизним податком. У нас на другому місці складова – це єдиний податок. Його на 1,5 місяці відмінили і невідомо, коли запустять. Але тримаємося за рахунок резервного фонду, щоб і проплати були по заробітній платі і надати допомогу лікарні. Наразі ми призупинили всі видатки у зв’язку з коронавірусом, розподілили дуже багато коштів на ремонт вулиць і тротуарів, але наразі ці кошти притримуємо в резерві на майбутнє.
В.о. голови Ржищівської ОТГ Христина Чорненька:
Ми нещодавно створили ОТГ. Громада створювалася для того, щоб покращити життя мешканців, збільшити можливості, втілювати ті ж інфраструктурні проєкти. Децентралізація – це надія на краще. Тому категорично проти, щоб будь-які кошти вилучалися із місцевих бюджетів. Тим паче, їх і не так багато. Громади тільки вчаться працювати разом, освоювати проєкти. Зараз є гранти, програми, ми навчаємося, переймаємо досвід. І розуміємо, що є ще можливості залучити додаткові кошти. Але всі ці проєкти передбачають співфінансування. Тому забирати ще і ці "копійки", які, думаю, в масштабах країни не врятують, а для громади – це важливі кошти. Головні надходження ми отримуємо від ПДФО і оренди землі. Одиниці громад можуть дозволити собі більше. Ржищівська - стандартна громада. А дане рішення дуже відіб'ється на цьогорічному бюджеті. Звичайно, що ми відслідковуємо, прогнозуємо, які можуть бути наслідки секвестру. І якщо кардинальні, то, в першу чергу, вирішуватимуться вони за рахунок якихось проєктів, заробітних плат, скорочень, чого не можна допустити. До цього, якщо виникали питання по медичній чи освітній субвенціям, шукали шляхи вирішення, зверталися в адміністрацію, підключали обласних депутатів.
Голова Бородянської ОТГ Олександр Сахарук:
Якщо заберуть акциз, податки, зроблять "податкові канікули", то зрозуміло, що це буде своєрідний "стоп" децентралізації. Асоціації сільських та селищних рад, ОТГ, міст говорять про це парламенту. Якщо стане життя в селі, то зупиниться і вся країна. Карантин постійно подовжується, тому так само переформатовуємо бюджет. Наразі перша стаття видатків – медицина: задіяно резервний фонд, передали до району майже 3 млн гривень субвенції на закуплення необхідного обладнання. І тільки друга стаття – заробітна плата, електроенергія тощо. Це вимушені кроки для економії бюджету. Призупинили опалення в закладах освіти, що дозволило зарезервувати понад мільйон гривень. Якщо не буде надходжень, виходячи із тих законодавчих ініціатив, то не доотримаємо понад 3,5 мільйони. Акцизу вистачало на покриття витрат на харчування в освіті, частково опалення. Надходжень, можливо, вистачатиме на покриття заробітної плати, електроенергії і вуличне освітлення. А, можливо, доведеться приймати і кардинальні дії, хоча звільняти робітників і не рекомендують. Громада створена минулого року і тільки за 9 місяців повноцінно розробила чітку стратегію розвитку до 2025 року. Наразі маємо таку ситуацію, в якій опинився весь світ.
Голова Великодимерської ОТГ Анатолій Бочкарьов:
Рік розпочався не дуже стабільно і втішно. Вже протягом перших місяців року бюджет не виконується. Підприємства наразі, згідно закону, не сплачують відповідні податки. У цьому плані ми в мінусі. Бюджет громади тримається за рахунок резерву: закриваємо захищені статті, утримуємо соціальні заклади. Всі продовжують працювати, по можливості, дистанційно. Виконуємо планові заходи і з благоустрою, підтримки комунального господарства, медицини. На цей рік було заплановано вилучення 9 млн гривень реверсної дотації. За попередніми розрахунками за цей період ми вже втратимо не менше 10 млн гривень. Як буде розвиватися ситуація далі – прогнозувати важко, адже карантин продовжили. Доведеться, можливо, затягнути і пояси. Але сподіваємося, що зовсім бюджет не втратимо.
Голова Студеніківської ОТГ Марія Лях:
У громади дуже великі плани і багато проєктів. І якби бюджет 2020 року був таким же, як і минулий, то ми б ще більше зробили. Ми беремо участь у програмі ДФРР “100 шкіл, 100 садочків і 100 стадіонів” на суму 14,5 млн гривень. Потрапили в обласну програму щодо перекриття і утеплення даху в школі і термомодернізації садочка в Студениках. Реверсна дотація планувалася у розмірі 10,5 млн гривень. Якщо ситуація з коронавірусом не дуже вплине на бюджет, планували в двох селах зробити два бювети артезіанської води за програмою “Чиста вода”. Бюджет громади залежить від стабільності роботи підприємств на території і від сплати відповідних податків, від оренди землі, які наразі через епідемію взагалі відмінили. І від цього бюджет дуже постраждає. Сьогодні необхідно вже думати про те, щоб призупиняти якісь проєкти. Але порівнюючи надходження за цей місяць, то перевиконання ще буде. І якщо такі показники будуть і в квітні, то впевнена, цей період ми переживемо. Але все залежатиме від масовості цієї ситуації. Надзвичайна ситуація дуже вплине на економіку, але не в такому розмірі, як могло бути від запровадження надзвичайного стану.
Експертна думка
Керівник Офісу реформ в Київській області Володимир Удовиченко:
Розроблені відповідні звернення, Асоціація міст України наразі у постійних диспутах із народними депутатами. Є сьогодні підтримка і розуміння від Уряду. Побачимо, яким чином в змінах до бюджету врахують наші пропозиції. Звісно, зменшуються надходження до громад, а покладені функції залишаються, навіть із урахуванням антикоронавірусних заходів. Розмова йде про 20 млрд гривень. Це велика сума, відсутність якої впливатиме на виконання цих функцій. Сьогодні навпаки в рамках децентралізації, підвищення ролі місцевих органів необхідно утримати, я вже не кажу про збільшення з урахуванням противірусних заходів на тому ж бюджетному рівні.
Депутат обласної ради Роман Титикало:
Ненадходження коштів до громад і їх безпосередня відсутність призведе до глобальної проблеми. Так, місцеві голови за відсутності коштів змушені звертатися по допомогу до районних та обласних адміністрацій, які через Кабмін потім розподіляють субвенції. Комусь виділяють, комусь не виділяють. Таким чином, у влади з’являються шляхи впливу на громади і місцевих керівників. Якщо у сільського голови немає і копійки власних коштів і він змушений ходити на уклін до районної влади, це одразу ставить його у залежну позицію. В рамках реформи децентралізації питання фінансової самостійності громад є необхідною умовою їх функціонування. В бюджетному кодексі, постановах Кабміну встановлюється пропорція розподілу акцизного збору, ЄСВ, інших коштів. І чим більше йде коштів у державний бюджет, тим більше громади втрачають самостійність. Особисто я відреагував дуже критично на законопроєкт, тому що це обмеження для громад. Вони не зможуть виконувати завдання бюджету, утримувати школи, медзаклади, дороги тощо.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозойПроект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районовПроект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицеюПроєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФОПроєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України Фото: коллаж KVКиевVласть
Станом на 3 квітня в Київській області зафіксовано 70 випадків захворювання COVID-19 — за три дні захворіло ще 13 чоловік, серед яких є діти. Померли четверо. За кількістю зафіксованих випадків Обухівщина і Києво-Святошинський район досі на першому місці. В адміністрації передумали відкривати деякі продуктові ринки області, аби не допустити більшого поширення інфекції. Крім того, для тимчасової обсервації осіб, які прибули з-за кордону, КОДА передбачила і затвердила шість об’єктів загальною кількістю 860 місць.
Про це KV стало відомо за підсумками онлайн-брифінгу т.в.о. голови Київської ОДА Василя Володіна.
Поточна епідеміологічна ситуація
Як повідомив Володін, за даними Центру громадського здоров’я, у Київський області станом на ранок 3 квітня 2020 року офіційно підтверджено 70 лабораторно підтверджених випадків COVID-19, з них 4 – у дітей, 4 летальні випадки.
За останню добу зафіксовано 6 лабораторно підтверджених випадків COVID-19.
Хворобу зафіксовано в таких районах: Обухівському – 27, з них 3 дитини; Києво-Святошинському – 14; Васильківський район – 2; Бориспільський район – 1; Білоцерківський район – 1; Броварський район – 1; Макарівський район – 1; Миронівський район – 1;
по населених пунктах: м. Вишгород – 2; смт. Ставище – 1; м. Бровари – 3; м. Обухів – 5; м. Українка – 1; м. Ірпінь – 2; смт. Ворзель – 1; смт. Гостомель – 1; м. Буча – 3; м. Бориспіль – 6; м. Біла Церква – 3.
З них перебувають на стаціонарному лікуванні 24 особа, на амбулаторному (самоізоляція) – 46 осіб.
Троє пацієнтів одужали (дівчина – 21 рік, чоловік – 51 рік, жінка – 34 роки), що підтверджено двома негативними результатами ПЛР-тестів.
Розподіл лабораторно підтверджених випадків COVID-19 за віком наступний: від 0 до 10 років – 4 (5,7 %); від 11-20 років – 2 (2,8 %); від 21 до 30 років – 5 (7,1 %); від 31 до 40 років – 16 (22,8 %); від 41 до 50 років – 22 (31,4 %); 51 до 60 років – 17 (24,2 %); 61 до 70 років – 1 (1,4 %), старше 70 років – 3 (4,3 %).
Крім цього, в області зареєстровано 308 осіб із підозрою на COVID-19, а саме у районах:
Обухівському районі – 40, Києво-Святошинському – 61, Броварському районі – 7, Білоцерківському районі – 1, Вишгородському районі – 15, Бориспільському районі – 13, м. Фастівському районі – 1, Макарівському районі – 4, Васильківському районі – 7, Бородянському районі – 1, Миронівському районі – 3, Переяслав-Хмельницькому районі – 1, Рокитнянському районі – 1, Ставищенському районі – 1.
В населених пунктах: м. Обухів – 9, м. Бровари – 16, м. Біла Церква – 6, м. Вишгород – 9, м. Бориспіль – 12, Фастів – 4, смт. Макарів – 2, м. Васильків – 1, смт. Бородянка – 2, м. Яготин – 2, м. Переяслав – 2, смт. Іванків – 1, смт. Гостомель – 4, смт. Ворзель – 4, м. Буча – 13, смт. Коцюбинське – 15, м. Ірпінь – 46, м. Березань – 2, м. Київ – 2.
Медичне спостереження встановлено за 820 контактними особами.
Читайте: На Киевщине зафиксировано 64 случая заболевания коронавирусом (список по районам)
Роботу ринків не відновлять
Вчора на позачерговому засіданні Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій розглянули документи і висновки, підготовлені обласним управлінням Держпродспоживслужби щодо неможливості відновлення роботи ринків, яких в області 24. Комісія на своєму засіданні вирішила підтвердити попередньо прийняте рішення про заборону роботи цих ринків до покращення епідеміологічної ситуації в області. Єдиний виняток — це діяльність операторів оптових ринків та ринків, які працюють дистанційно з адресною доставкою.
“Таке рішення прийнято відповідно до обґрунтованих висновків експертів і пов'язане з висновками, що відновлення роботи ринків з дотриманням обов'язкових протиепідемічних заходів наразі є неможливим. Здійснення контролю за здійсненням цих заходів на ринках є неефективним. Скупчення людей може призвести до активнішного поширення коронавірусу в області. Зокрема, це було пов'язано з тими факторами і вимогами, встановленими Головним державним санітарним лікарем, про обов'язкове знаходження 1 особи на площі не менше як 20 кв. м”, – зазначив Василь Володін.
Читайте: Минздрав открывает продуктовые рынки (документ)
Ізоляції міст і сіл поки не буде
КОДА продовжує забезпечувати роботу і функціонування контрольно-пропускних пунктів на в'їзді та виїзді до двох населених пунктів — сіл Козин та Лісники, в кожному по два КПП. Як зазначав Володін на минулому брифінгу, у КОДА розглядали питання щодо введення КПП у ще деяких населених пунктах, але на зустрічі із представниками Держпродспоживслужби 2 квітня таке рішення прийняте не було. До служби на існуючих наразі КПП долучені працівники обласного управління патрульної поліції, службовці батальону спеціального призначення "Миротворець", представники Держпродспоживслужби та місцевого самоврядування.
Читайте: Коронавірус на Київщині: інфіковані населені пункти можуть ізолювати, продуктові ринки – відкрити
Порушники карантину
Наразі є інформація про 353 факти, пов'язані з порушенням карантинних заходів. Задокументовано 205 фактів порушення, до суду спрямовано 198 протоколи. Накладено 3 штрафи.
“Заходи щодо забезпечення карантинних заходів та виявлення порушення законодавчих актів, спрямованих на запобігання поширенню коронавірусної інфекції передбачають певну відповідальність і покарання”, — наголошує т.в.о. голови КОДА.
Готуємось до гіршого
За попередніми оцінками медиків, повідомляє Василь Володін, пік захворювання на коронавірус очікується ближче до 20-х чисел квітня. Людей вдається рятувати завдяки апаратам ШВЛ, до кінця квітня очікується закупівля ще 46 приладів. Всі вони будуть спрямовані до інфекційних відділень лікарень області.
“Реальну потребу в апаратах ШВЛ, а також чітку оцінку поширення і сплесків інфекції прорахувати наразі неможливо, як і в усьому світі. Все буде залежати від того, як мешканці Київщини будуть дотримуватися умов і правил карантину: чим більше ви будете в своїх будинках і менше наражатися на небезпеку, тим загроза буде меншою”, — підсумував Володін.
Читайте: Опорні лікарні Київщини чекають на 50 апаратів для вентиляції легень
Заклади обсервації
Для тимчасової обсервації осіб, які прибули із-за кордону КОДА передбачила і затвердила шість об’єктів загальною кількістю на 860 місць в Миронівському, Баришівському, Києво-Святошинському районах, а також в Ворзелі та міжнародному аеропорту Бориспіль.
Так, перший заклад обсервації, обласна лікарня відновлювального лікування, розташований в місті Миронівка по вул. Пироженка, 180 і зможе розмістити у себе 80 осіб.
У Баришівському районі 200 осіб зможе прийняти обласний дитячий санаторій “Поляна”, який розташований на території Дернівської сільської ради по вул. Лісна, 1.
Київський обласний дитячий санаторій розмістить на обсервацію у себе вже 220 осіб. Заклад розташований у селищі міського типу Ворзель за адресою: вул. Чкалова, 7.
В Києво-Святошинському районі організовано два відповідних об’єкти. Перший – це мотель “Шалє”, який розташований поряд із селом Віта-Поштова та за 9 км від траси Київ-Одеса. Мотель розмість на час обсервації 20 осіб. Другий об’єкт – це боярський санаторій “Барвінок” (вул. Хрещатик, 160) який готовий прийняти 110 осіб з-за кордону.
Також 130 осіб проходитимуть обсервацію в готелі “Бориспіль”, що знаходиться на території міжнародного аеропорту “Бориспіль”.
Наразі ці об’єкти облаштовують, щоб повністю забезпечити мешканцям всі належні умови (харчування, опалення тощо) для тимчасового проживання в них.
Старт виробництва засобів дезінфекції
Також КОДА взялася відпрацьовувати можливі варіанти налагодження місцевого виробництва засобів дезінфекції. Наразі ці засоби є дефіцитним товаром, і відповідно, через це зросли ціни на них.
“Ми домовилися і підписали відповідний протокол з ТОВ “Білоцерківвода” про закупку 300 тонн на місяць дезінфікуючого концентрату. За попередніми розрахунками цього об’єму для області має вистачити на період карантину. Шукаємо також й інші можливостіі”, – зазначив Володін.
Цікаво, що на базі навчальних професійно-технічних закладів запускається пошиття одноразових масок з марлі та спанбонду. Виробництво планують запустити у Богуславі та Василькові вже на вихідних.
“Крайні терміни – це ранок неділі, коли це виробництво має бути стартувати. Продукція першочергово піде на забезпечення тих громадян, які продовжують працювати. В той же час, наше виробництво, як ми його зараз оцінюємо, буде достатнім і для забезпечення потреб населення області”, – додав він.
Про опалювальний сезон
У зв’язку з карантином Уряд дозволив відтермінувати громадянам комунальні платежі. Опалювальний сезон 2019-2020 в області проходив спокійно.
Також за цей період не було зафіксовано і суттєвих аварійних ситуацій та пов’язаних з цим тривалих відключень житлових будинків та об’єктів соцсфери від теплопостачання. Покращилися показники проплат за спожиті послуги як підприємствами, так і населенням у порівняно з відповідним періодом минулого року.
Станом на 1 квітня 2020 року, за даними КОДА, за природній газ, теплопостачання підприємства сплатили Нафтогазу України 55% суми. Торік цей показник складав 27,4%. За природній газ "Київоблгаззбуту" всі споживачі заплатили 117,6% проти 67% минулого року.
За спожиту електроенергію споживачі перерахували Київській обласній енергетичній компанії 91% коштів. Торік цей показник не сягнув і половини – 45%. У тому числі житлово-комунальні підприємства 90,3%.
Наприклад, за теплову енергію усі споживачі сплатили підприємствам цьогоріч 79,1% проти 73,1% минулого року. За водопостачання та водовідведення – 92,3% проти 93,7%.
Читайте: Уровень оплаты коммуналки жителями Киевщины в феврале 2020 года составил 105,2%
Перерозподіл бюджету
Уряд і парламент працюють над перерозподілом бюджету. Вже відомо про значне скорочення коштів на культуру і спорт. Триває робота над доопрацюванням проєкту закону про внесення змін до державного бюджету. Відповідно, коли він буде затверджений Урядом і стане публічним, тоді обласна влада зможе прокоментувати і показники, які будуть закладатися в ці зміни бюджетом і як вони вплинуть на обласний.
Читайте: Коронавірус на Київщині: визначено спецумови поховання померлих від хвороби
Фото: коллаж KVКиевVласть
Як вже відомо, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України з 12 березня 2020 р. до 3 квітня 2020 р. (термін подовжений Кабінетом Міністрів України до 24 квітня 2020р.) та у відповідності до статті 29 Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб” на усій території України встановлений карантин.
Що це означає?
Якщо дослівно, то “карантин” – це адміністративні та медико-санітарні заходи, котрі застосовують для запобігання поширенню особливо небезпечних інфекційних хвороб. Це передбачено ст.1 Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб”. Регламент встановлення карантину передбачають ст. 29 Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб” та ст. 40 Закону України “Про санітарне та епідемічне благополуччя”.
Звісно, що в першу чергу, з метою недопущення розповсюдження інфекції, збереження життя, здоров’я й безпеки працівників та оточуючих люде, держава дбає про запобігання скопленню людей в одному місці, що тягне за собою зміну умов у роботі підприємств, установ та організацій.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
З метою реалізації заходів, передбачених законодавством у разі встановлення карантину, роботодавці зобов’язані вжити всіх можливих заходів, а саме:
надати працівникам щорічні основні та додаткові відпустки, інші оплачувані відпустки, передбачені чинним законодавством;
надати відпустки без збереження заробітної плати за заявою працівників;
встановити працівникам неповний або скорочений робочий час;
запровадити роботу змінами;
тимчасово запровадити дистанційну або надомну роботу;
ввести простой;
продовжити роботу за умови застосування засобів індивідуального та колективного захисту.
У випадку виявлення у працівника первинних ознак захворювання, роботодавцям рекомендується негайно забезпечити направлення такого працівника до медичного закладу для встановлення відповідного діагнозу.
Надання працівникам щорічних основних та додаткових відпусток, інших оплачуваних відпусток, передбачених законодавством, на час карантину
Запровадження карантину не визначено законодавством, як підставу для перенесення щорічної відпустки. В той же час чинне законодавство не забороняє надання працівнику щорічної відпустки за угодою сторін, під час карантину, на весь час або частково.
Відповідно до частини 2 статті 80 Кодексу законів про працю України (КЗпП) щорічна відпустка за ініціативою власника або уповноваженого ним органу, як виняток, може бути перенесена на інший період тільки за письмовою згодою працівника та за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) у разі, коли надання щорічної відпустки в раніше обумовлений період може несприятливо відбитися на нормальному ході роботи підприємства, установи, організації, та за умови, що частина відпустки тривалістю не менше 24 календарних днів буде використана в поточному робочому році.
У разі перенесення щорічної відпустки новий термін її надання встановлюється за згодою між працівником і власником або уповноваженим ним органом.
Якщо у працівника є невикористані дні щорічної відпустки, за його бажанням (на підставі особистої заяви) та за згодою роботодавця, може бути надана щорічна основна або додаткова відпустка, а також інші оплачувані відпустки, передбачені законодавством (відпустка працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину – особу з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи, додаткова відпустка окремим категоріям громадян та постраждалим учасникам Революції Гідності тощо).
Надання відпусток без збереження заробітної плати за заявою працівників, на карантині
Відповідно до частини 2 статті 84 КЗпП України за сімейними обставинами та з інших причин працівнику може надаватися відпустка без збереження заробітної плати на термін, обумовлений угодою між працівником та власником або уповноваженим ним органом, але не більше 15 календарних днів на рік.
Частиною 3 цієї статті зазначено, що у разі встановлення Кабінетом Міністрів України карантину відповідно до Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб” термін перебування у відпустці без збереження заробітної плати на період карантину не включається у загальний термін, встановлений частиною другою цієї статті.
Слід зауважити, що зазначені відпустки надаються працівникам виключно на підставі їх особистої заяви. Надання працівникам відпусток без збереження заробітної плати за виключною ініціативою роботодавця законодавством про працю не передбачено. Якщо працівник відмовляється написати заяву про надання йому відпустки без збереження заробітної плати, роботодавець не має права примушувати його до цього.
Встановлення працівникам неповного або скороченого робочого часу
Статтею 56 КЗпП України передбачено, що за угодою між працівником і власником або уповноваженим ним органом може встановлюватись як при прийнятті на роботу, так і згодом неповний робочий день або неповний робочий тиждень. На прохання вагітної жінки, жінки, яка має дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, в тому числі таку, що знаходиться під її опікуванням, або здійснює догляд за хворим членом сім’ї відповідно до медичного висновку, власник або уповноважений ним орган зобов’язаний встановлювати їй неповний робочий день або неповний робочий тиждень.
Оплата праці в таких випадках провадиться пропорційно відпрацьованому часу або залежно від виробітку.
Робота на умовах неповного робочого часу не тягне за собою будь-яких обмежень обсягу трудових прав працівників.
Відповідно до статті 51 КЗпП України за рахунок власних коштів на підприємствах і в організаціях для жінок, які мають дітей віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністюможе встановлюватись скорочена тривалість робочого часу.
Запровадження неповного робочого часу відповідно до статті 32 КЗпП України – є зміною істотних умов праці, відповідно його запровадження потребує завчасного попередження працівників не менше ніж за два місяці. Якщо ж неповний робочий час встановлюється за бажанням працівника, то попередження працівника за два місяці не вимагається, і неповний робочий час може бути запроваджений з будь-якого моменту.
У разі написання працівником заяви про встановлення йому неповного робочого часу, він має зазначити наступне:
режим роботи під час неповного робочого часу (час початку та закінчення роботи);
вид неповного робочого часу (неповний робочий день чи неповний робочий тиждень)
період, на який встановлюється неповний робочий час тощо.
Запровадження роботи змінами
За бажанням працівників та за можливості виробничих процесів і згодою роботодавця може бути запроваджена робота змінами, яка відрізняється від звичайного режиму роботи. Як і у попередньому випадку, оплата проводиться за фактично виконану роботу (відпрацьований час).
Запровадження дистанційної або надомної роботи
Працювати дистанційно або вдома мають можливість обмежені категорії працівників. Як правило, це категорії спеціалістів і фахівців, робота яких полягає у створенні документів, текстів, звітів, програм за допомогою персональної техніки, окремі категорії робітничих професій по виготовленню продукції, що не вимагає спеціальних умов та обладнання. Питання дистанційної або надомної праці чинним законодавством практично не урегульовано, але Положенням про умови праці надомників, затвердженим постановою Держкомпраці від 29.09.1981 № 275/17-99, передбачено, що надомниками вважаються особи, які уклали трудовий договір з підприємством про виконання роботи вдома особисто з матеріалів і з використанням знарядь та засобів праці, виділених роботодавцем або придбаних за рахунок його коштів, а також із власних матеріалів та з використанням особистих механізмів й інструментів із дозволу керівництва.
На час карантину робоче місце працівника визначається не у виробничому, службовому або адміністративному приміщенні роботодавця, а за місцем проживання працівника (іншому місці за вибором працівника) на підставі його особистої заяви.
При такому режимі роботи працівник зобов’язаний упродовж всієї тривалості робочого часу виконувати роботу, доручену роботодавцем, та перебувати під контролем роботодавця за допомогою сучасної техніки (телефон, інтернет, інші засоби зв’язку).
Введення простою
У разі, якщо неможлива реалізація вище запропонованих рішень, роботодавець може запровадити простій. Простій – це зупинення роботи, викликане відсутністю організаційних або технічних умов, необхідних для виконання роботи, невідворотною силою або іншими обставинами. Час простою не з вини працівника оплачується з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу).
Запровадження простою не вимагає згоди працівника. Це питання вирішується роботодавцем за погодженням (за наявності) з первинною профспілковою організацією або представником трудового колективу.
Звільнення працівників у зв’язку з карантином
Законодавство не передбачає особливої процедури звільнення працівників у зв’язку з карантином. Тому, якщо роботодавець вважає за доцільне звільнити працівників у зв’язку з призупиненням діяльності, оптимальною серед наявних підстав звільнення буде звільнення у зв’язку зі скороченням чисельності та/або штату працівників у результаті змін в організації виробництва і праці роботодавця.
В такому випадку роботодавець зобов’язаний прийняти відповідне рішення та повідомити працівників письмово під розпис про звільнення не пізніше, ніж за два місяці до запланованої дати звільнення. Також роботодавець, звільняючи працівників у зв’язку зі скороченням чисельності та/або штату працівників, зобов’язаний виплатити працівникам вихідну допомогу в розмірі не менше середнього місячного заробітку. Таким чином, у випадку скорочення роботодавець повинен виплатити працівникам у середньому три заробітні плати (дві заробітні плати за період роботи протягом двомісячного строку до дати звільнення та один середньомісячний заробіток як вихідна допомога
Слід звернути увагу, що прийняття роботодавцем рішення про скорочення працівників та повідомлення працівників про майбутнє звільнення, роботодавець може скасувати своє рішення в будь-який час до дати фактичного звільнення працівників.
Застосування засобів індивідуального та колективного захисту
Якщо ж всі перераховані варіанти вирішення проблеми організації роботи під час карантину не підходять, залишається варіант продовження роботи із забезпеченням засобів індивідуального та колективного захисту. У такому випадку роботодавець має безоплатно забезпечити працівників засобами індивідуального захисту, мийними та знешкоджувальними, антисептичними та дезінфікуючими засобами, проінформувати працівників про профілактичні заходи, розміщенні на офіційному сайті Міністерства охорони здоров’я України, організувати максимально безпечну доставку працівників до місця роботи та у зворотньому напрямку тощо.
Неявка працівника на роботу або запізнення є порушенням трудової дисципліни. Але, чи може бути працівник притягнутий до дисциплінарної відповідальності у разі неможливості прибути на роботу вчасно через запровадження заходів, пов’язаних із карантином? Звісно, що ні. Однією із умов притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є наявність особистої вини працівника у порушенні трудової дисципліни та відсутність поважних причин. Якщо ж порушення трудової дисципліни є наслідком поважних причин у вигляді заходів, пов’язаних із запровадженням карантину, роботодавець не має підстав для застосування до працівника заходів дисциплінарного впливу.
На період перебування в спеціалізованих закладах охорони здоров’я, а також й на самоізоляції під медичним наглядом у зв’язку з проведенням заходів, спрямованих на запобігання виникнення та поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), а також локалізацію та ліквідацію її спалахів та епідемій, застрахованим особам надається допомога по тимчасовій непрацездатності.
За вказаним страховим випадком вищезгаданим особам допомога по тимчасовій непрацездатності виплачується Фондом застрахованим особам починаючи з шостого дня непрацездатності за весь період до відновлення працездатності або до встановлення медико-соціальною експертною комісією інвалідності (встановлення іншої групи, підтвердження раніше встановленої групи інвалідності) незалежно від звільнення, припинення підприємницької або іншої діяльності застрахованої особи в період втрати працездатності, у порядку та розмірах, встановлених законодавством.
На останок, слід зазначити, що у подібних надзвичайних ситуаціях, головним ворогом є паніка. Тому, необхідно дотримуватись норм національного законодавства, обрати для себе зручний та безпечний спосіб виконання роботи та зберігати спокій.
Роман Титикало, адвокат, керуючий адвокатського бюро "Титикало та партнери", заслужений юрист України, депутат Київської обласної ради
КиевVласть
Майже три мільйони гривень на підготовку та перепідготовку фахівців, півтора — на святкування, два мільйони — на функціонування центрів соцзахисту. Саме так влада столичного регіону планує профінансувати відповідні бюджетні програми на 2020 рік.
Як стало відомо KV, 28 січня голова Київської ОДА Олексій Чернишов своїм розпорядженням №40 затвердив паспорти бюджетної програми місцевого бюджету на 2020 рік щодо підвищення кваліфікації, перепідготовки кадрів закладами післядипломної освіти, а також в галузі культури і мистецтва, забезпечення діяльності інших закладів у сфері соціального захисту і соціального забезпечення.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
За бюджетною програмою “Підвищення кваліфікації, перепідготовка кадрів закладами післядипломної освіти” обсяг бюджетних видатків заплановано у розмірі 3 млн 104 тис. 575 гривень, у тому числі загального фонду — 2 млн 942 тис. 575 гривень та спеціального фонду — 1 млн 620 тис. гривень.
Згідно цієї бюджетної програми, силами одного такого закладу готується в середньому на рік 10 штатних одиниць. Всього слухачів — 2400 (2000 — загальний, 400 — спеціальний фонд), витрати на кожного окремого слухача складають 1293,57 гривень (1471 гривня — загальний, 405 гривень — спеціальний фонд).
У звіті за 2019 рік кількість слухачів перевищила заплановані показники, але витрати на одного довелося зменшити. Так, замість 2050 слухачів лекції відвідало 2378; витрати на одного склали 1117, 99 гривень (за планом — 1326, 63 гривень).
На думку фінансистів КОДА, бюджетна програма виконана в повному обсязі. “Були надані послуги з післядипломної освіти державним службовцям, посадовим особам місцевого самоврядування, працівникам підприємств, надання науково-методичної, інформаційної і консультаційної допомоги органам державної влади, органам місцевого самоврядування, підприємствам. Для них були проведені професійні програми (108 год.), короткотермінові тематичні семінари, тренінги (від 8 год.) та постійно діючі семінари (протягом року)”, — зазначено у документі.
У бюджетній програмі “Забезпечення діяльності інших закладів у сфері соціального захисту і соціального забезпечення” запланований обсяг бюджетних призначень/ асигнувань — 2 069 694 гривень, виключно за рахунок загального фонду. Мета програми — “забезпечення оперативного розгляду органами виконавчої влади звернень, що подаються громадянами, підприємствами, установами та організаціями, фізичними особами-підприємцями, органами місцевого самоврядування”, визначено у документі.
За даною програмою кількість штатних одиниць — 17, утримання однієї складає 121 тис. 747 гривень.
У 2019 році згідно звіту, що йде у додатку, на цю програму витратили 1 млн 810 тис. 462 гривні, що на 13 тис. 864 менше за передбачений обсяг (1 млн 807 тис. 326 гривень).
Пояснюється це тим, що при складанні бюджету на 2019 рік у розрахунок витрат на відшкодування комунальних послуг були закладені тарифи з урахуванням можливого підвищення, але фактично підвищення тарифів відбулося у меншому об'ємі, і обсяг комунальних послуг було спожито у 2019 році менший. Невикористаними залишилися кошти, що передбачалося направити на сплату штрафів, пені тощо.
Крім того, вистачало вільних вакансій: замість 17 запланованих штатних одиниць діяльність закладів у сфері соціального захисту і соціального забезпечення забезпечувало лише 8. Тож і витрати на утримання однієї одиниці зросли — з 106 тис. 313 гривень до 224 тис. 182 гривень. Зросли й витрати на придбання обладнання та предметів довгострокового користування на 1 штатну одиницю — з 1000 гривень до 2 125 гривень.
В цілому департамент фінансів звітує, що заплановані заходи та закупівлі за загальним фондом виконані в повному обсязі, за винятком видатків на сплату штрафів та пені, а за рахунок спеціального фонду (фонду розвитку) частково оновлено технічну базу. Кількість зареєстрованих звернень та оброблених відповідей перевищують заплановані показники.
Що ж стосується бюджетної програми “Інші заходи в галузі культури і мистецтва”, тут на увазі мається “належне проведення державних та професійних свят” — згідно відповідного паспорту, на це планують витратити 1 млн 526 тис. 300 гривень, виключно із загального фонду.
З цього обсягу 1 млн 218 тис. 300 гривень піде на проведення та обслуговування заходів і решта (308 тис. гривень) — на одноразові винагороди. У 2020 році планують провести 20 заходів (в середньому 60 тис. гривень на кожний), нагородити 500 чоловік (в середньому по 616 гривень на людину).
Нагадаємо, у минулому році тодішній голова КОДА Олександр Терещук затвердив зміни в існуючий майже десятиліття порядок фінансування та відшкодування витрат на поховання учасників бойових дій та осіб з отриманої на війні інвалідністю. Незважаючи на те, що по більшій частині Порядок просто привели до ладу, в ньому з'явилося одне невелике нововведення.
Читайте: Киевщина обновила порядок компенсации похорон участников боевых действий
Що стосується бюджету області на 2020 рік, фінансисти КОДА внесли корективи, які збільшили дохідну та видаткову частини на 17,8 млн гривень. Але у той же час на 20 млн гривень збіднів резервний фонд бюджету задля “годування” обласної програми будівництва.
Також у бюджеті залишається більше 800 млн гривень нерозподілених вільних залишків, які не планують розміщувати на депозитних рахунках.
Читайте: Київщині додали 20 млн гривень на будівництво інфраструктури
Станом на 1 січня 2019 року залишки грошей обласного бюджету (загальний і спеціальний фонд) складали 780,4 млн гривень – 271,7 млн гривень загального фонду і 508,7 – спеціального. Олександр Терещук, який тоді займав посаду голови КОДА, хотів спочатку сам проінспектувати райони і об'єкти в них, які вимагають фінансування, а вже потім вирішувати бюджетні питання.
Читайте: Администрация Терещука хочет отдать бюджет в распоряжение граждан
Показники доходів і витрат бюджету-2020, який прийняли у грудні, порівняно з бюджетом-2019 зменшилися наполовину. Найбільше притисли фінансування культури і охорони здоров'я. Зате збільшені витрати на спорт, освіту і будівництво інфраструктури. Скорочення пояснюють у першу чергу процесами децентралізації, у рамках якої велика частина коштів і бюджетного навантаження піде на місця.
Читайте: Бюджет Киевщины-2020: обеднели наполовину
Фото: колаж KVКиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0008
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 15:18:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 3
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 15:18:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0008
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri, articles.text AS text, users.avatar AS image, CONCAT(users.first_name, " ", users.last_name) as author_name, users.id as author_id, users.bio as bio
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
LEFT JOIN `users` ON `users`.`id` = `articles`.`user_id`
WHERE `articles`.`id` IN('145211', '145173', '144225')
ORDER BY `published` DESC
0.0005
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 15:18:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0008
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.0820
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 15:18:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 170, 10
0.0009
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('91533', '91156', '90909', '90852', '90720', '90591', '90127', '90020', '89612', '88745')
0.0399
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 15:18:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"скорочення"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)