Столична прокуратура працює над забороною будівництва ЖК “Новий Поділ” на вул. Набережно-Хрещатицькій та має намір домогтися знесення вже побудованого. Нещодавно правоохоронці домоглися від суду арешту земельних ділянок під ЖК. Вони впевнені, що “Київський річковий порт” (входить до орбіти бізнесмена Михайла Бродського і нардепа Нестора Шуфрича) порушив процедуру реєстрації землі, забудовники незаконно проводять роботи в прибережній захисній смузі Дніпра, реалізація проєкту загрожує будівництву Подільсько-Воскресенського мостового переходу. Що цікаво, раніше цією історією цікавилися у ДБР: в 2020 році слідчі встановили, що ідейним натхненником явно корупційної схеми може бути Андрій Вавриш – ексдиректор містобудівного департаменту КМДА і фактичний власник компанії “SAGA Development”. Втім, жоден з ймовірних фігурантів, у тому числі й нардеп Дмитро Ісаєнко, який також має інтереси в цьому проєкті, досі навіть не отримав підозру.
Як стало відомо KВ, 4 квітня 2023 року Господарський суд Києва наклав арешт на дві земельні ділянки на вул. Набережно-Хрещатицькій загальною площею 12,44 га із забороною проведення на цій землі будівельних та вишукувальних робіт.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Таким чином суддя Оксана Грєхова задовольнила заяву Київської міської прокуратури про вжиття заходів забезпечення позову в рамках ініційованої правоохоронцями судової справи щодо скасування рішень про державну реєстрацію речового права на ці ділянки та їх державної реєстрації в Державному земельному кадастрі.
Відповідачем у даній справі виступає ПрАТ “Київський річковий порт”, який є користувачем цих ділянок на праві постійного користування. Третьою особою на стороні прокуратури виступає Департамент земельних ресурсів Київської міськдержадміністрації (КМДА), а третіми особами на стороні позивача – Головне управління Держгеокадастру у Києві, державний реєстратор КП “Реєстратор” Едуард Столяров (особа, що здійснювала реєстрацію землі в реєстрі речових прав) і ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД” (інвестор забудови даних ділянок).
Мова йде про земельні ділянки з кадастровими номерами 8000000000:85:316:0069 і 8000000000:85:316:0072 площею 12,23 га та 0,21 га відповідно. Цільове призначення даної землі – “для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов'язаною з отримання прибутку)”.
Відповідний позов до суду прокуратура подала у жовтні 2022 року. Його мета – недопущення будівництва на вказаній землі житлового комплексу (ЖК) “Новий Поділ”.
Накладення арешту на ділянки необхідне, щоб забудовники не могли здійснювати будівельні роботи до кінця розгляду даної справи. Адже якщо прокуратура переможе в суді, то доведеться, цитуємо, “ініціювати знесення розпочатого будівництва, що потребуватиме значних як фінансових, так і правових витрат, покладання яких на територіальну громаду чи державу буде неправомірним, а можливо, і непомірним тягарем”.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Що не так з реєстрацією землі
Як зазначено в судовій ухвалі про накладення арешту, 29 травня 2019 року державний реєстратор Едуард Столяров зареєстрував за ПрАТ “Київський річковий порт” право постійного користування на дві ділянки на вул. Набережно-Хрещатицькій – відповідні відомості були внесені до Держреєстру речових прав. Крім того, ділянки були зареєстровані у Державному земельному кадастрі із зазначенням вищевказаного цільового призначення (коли саме, в судовій ухвалі не уточнюється, але, наймовірніше, плюс-мінус у цей же період. – KВ).
В обґрунтування своїх позовних вимог правоохоронці, зокрема, зазначили, що зі змісту державного акту на право користування цією землею, який було видано виконавчим комітетом Київської міської ради депутатів трудящих ще у квітні 1963 року, неможливо встановити підстави для реєстрації за ПрАТ “Київський річковий порт” права постійного користування вказаними ділянками.
Крім того, як повідомили в прокуратурі, технічна документація із землеустрою щодо встановлення цих ділянок в натурі (на місцевості) не була затверджена Київрадою або Департаментом земельних ресурсів КМДА, як це передбачено законодавством України. При цьому, правоохоронці зазначають, що при реєстрації ці ділянки без погодження зі столичною владою були віднесені до земель житлової та громадської забудови. В прокуратурі вважають, що їхнє нинішнє “офіційне” цільове призначення було визначено “безпідставно”.
У зв'язку з цими та іншими факторами, на думку прокурорів, “державна реєстрація земельних ділянок в Державному земельному кадастрі та державна реєстрації речових прав на них в Державному реєстрі речових прав були здійснені з порушенням вимог земельного законодавства”.
Претензії щодо забудови
В судовій ухвалі від 4 квітня уточнюється, що ЖК “Новий Поділ” будується під виглядом багатофункціонального комплексу (БФК). Мова йде про будівлі висотою 6-8 поверхів, у яких передбачено облаштування 98 житлових апартаментів загальною площею 9,7 тис. кв.м., офісних приміщень загальною площею 27,6 тис. кв.м. та паркінгу загальною площею 8,8 тис. кв.м.
За інформацією прокуратури, забудовниками та інвесторами будівництва є компанії “Perfect Group”, “SAGA Development” та “Riverside Development”
Планується, що цей ЖК охоплюватиме територію від Гаванського мосту вздовж узбережжя Дніпра на північний захід
На думку правоохоронців, будівництво БФК на цих земельних ділянках призведе до фактичної зміни категорії земельних ділянок із земель промисловості на землі житлової та громадської забудови, що суперечить Земельному кодексу України. В прокуратурі зазначили, що частина “більшої” ділянки площею 4,8 га перебуває в прибережній захисній смузі вздовж Дніпра, в межах якої, згідно з вимогами Земельного та Водного кодексів України, забороняється будівництво будь-яких споруд (за деякими виключеннями. – KВ).
Будівельний майданчик станом на березень 2023 року (фото – “ЛУН”)
Також, як вважають правоохоронці, забудова цієї землі багатоквартирними житловими будинками може негативно вплинути на завершення будівництва Подільсько-Воскресенського мостопереходу, який для столиці, цитуємо, є “стратегічним об'єктом транспортної інфраструктури”.
Спірні ділянки знаходяться в безпосередній близькості до будмайданчика мостопереходу. Як уточнили правоохоронці, Київрада своїм рішенням №254/355 від 20 травня 1999 року “Про створення умов для будівництва Подільського мостового переходу і Вокзально-Воскресенської лінії метрополітену” наклала мораторій на "використання під забудову, приватизацію та довгострокову оренду зарезервованих територій до остаточного вирішення питання будівництва цих об'єктів".
Як готувалося скандальне будівництво
Як раніше повідомляла KВ, на земельних ділянках, призначених під цю забудову, розташований один із двох вантажних районів Київського річкового порту. Про те, що на цій території планується будівництво житла, стало відомо у 2018 році. Тоді на міжнародному архітектурному фестивалі “CANactions” було представлено проєкт реновації території порту в “новий поліфункціональний район біля води – Новий Поділ”.
У серпні 2019 року було укладено два договори про інвестування та передачу функцій замовника забудови вказаної землі – між ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД” і ПрАТ “Київський річковий порт”, а також між ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД” і ПАТ “Торгрічтранс”. Остання компанія є користувачем суміжної ділянки на вул. Набережно-Хрещатицькій, 14 площею 0,48 га з кадастровим номером 8000000000:85:316:0040 (її “Торгрічтранс” орендує у столичної громади з 2004 року). Цільове призначення даної землі – “для експлуатації та обслуговування офісної будівлі, складських будівель та споруд”.
Цими угодами було передбачено, що ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД” приймає на себе функцію замовника будівництва об'єктів на вказаних ділянках, введення їх в експлуатацію тощо. Також договорами, серед іншого, був передбачений т.зв. “розподіл інвестиційних площ” – тобто, сторони “поділили” квадратні метри” в майбутніх будівлях . Втім, у відкритих джерелах відсутня інформація стосовно того, скільки саме відсотків площ мають отримати інвестор будівництва і землекористувачі.
22 січня 2020 року Департамент містобудування та архітектури КМДА видав ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД”, ПрАТ “Київський річковий порт” і ПАТ “Торгрічтранс” Містобудівні умови та обмеження (МУО) на проєктування реконструкції майнового комплексу на вул. Набережно-Хрещатицька під БФК. Згідно з цим документом, під реконструкцію мали потрапити низка будівель та споруд, які розміщені на вищезгаданих трьох ділянках.
В МУО, серед іншого, зазначалося, що об'єкт проектування знаходиться в межах історичного центру міста та історичного ареалу Києва. У зв'язку з цим замовникам було доручено погодити проєктну документацію щодо реконструкції з органами охорони культурної спадщини. Також в МУО уточнювалося, що частина цих ділянок потрапляє до прибережно-захисної смуги, через що проєктування необхідно було вести в тому числі з урахуванням норм Водного кодексу України, а також з урахуванням того, що законодавство гарантує громадянам безперешкодний доступ до узбережжя.
Крім того, в МУО зазначалося, що частина землі потрапляє до зони будівництва Подільського мостового переходу і Подільсько-Воскресенської лінії метро, у зв'язку з чим проектні рішення та пішохідно-транспортна інфраструктура реконструкції повинні були бути погоджені з проєктами будівництва вказаних двох об'єктів.
Читайте: “Новый Подол”: компании Ваврыша, Шуфрича, Бродского и Смолия разрешили застроить 13 га берега Днепра
Відмова від ДАБІ та цікавий суд
13 травня 2020 року згадані три компанії звернулися до Державної архбудінспекції (ДАБІ) про видачу дозволу на виконання будівельних робіт з “Реконструкції майнового комплексу під БФК на вул. Набережно-Хрещатицька у Подільському районі Києва (І черга будівництва)”. Втім вже наступного дня, 14 травня, ДАБІ відмовила цим компаніям у такому погодженні.
Підставами для відмови стали відразу декілька обставин.
Зокрема, у ДАБІ вказали на те, що забудовники не подали деякі документи, які були необхідні для прийняття рішення про видачу дозволу, у тому числі – висновок з оцінки впливу на довкілля.
Також у архбудінспекції звернули увагу на те, що проєктом будівництва передбачено перевищення гранично допустимої висоти будівель (згідно з проєктом, їх висота має скласти 28,8 м замість 27 м, як зазначено в МУО).
Крім того, в ДАБІ зазначили, що забудовники не виконали вимоги пункту 5 МУО, відповідно до якого, зокрема, їх зобов'язали отримати погодження від органів охорони культурної спадщини та Мінкульту, тощо.
У червні 2020 року вказані компанії звернулися із позовом ОАСК щодо визнання протиправним та скасування рішення про відмову у видачі даного дозволу і зобов'язання видати його. Відповідачем у цій справі виступила безпосередньо ДАБІ. Свої вимоги забудовники де-факто пояснювали тим, що всі необхідні документи вони надали, а передбачені законодавством погодження – отримали.
Зокрема, позивачі вказали на те, що межі історичного ареалу Києва офіційно не затверджені, а тому де-юре вказані земельні ділянки не знаходяться у його кордонах, у зв'язку з чим ДАБІ не має повноважень вимагати від забудовників погодження проєкту цих робіт з Мінкультом.
Ці та інші аргументи переконали суддю Олену Патратій. 30 вересня 2020 року вона повністю задовольнила позов ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД”, ПрАТ “Київський річковий порт” і ПАТ “Торгрічтранс”.
Скріншот рішення ОАСК від 30 вересня 2020 року
Втім, надалі ці компанії вирішили відмовитися від свого позову, подавши відповідні заяви до Шостого апеляційного адмінсуду, і 23 грудня 2020 року вказаний суд задовольнив їх та визнав рішення суду першої інстанції нечинним. З яких причин це було зроблено, у відкритих джерелах не зазначається. Можливо це пов'язано з перебігом чи нюансами розслідування, яким зайнялося ДБР, про що піде мова нижче.
Слідство, яке чомусь “заглохло”
З 25 березня 2020 року запланованим будівництвом зацікавилися правоохоронці. В рамках кримінального провадження №62020100000000655 слідчі Державного бюро розслідувань (ДБР) вивчали факти можливих порушень при отриманні забудовниками погоджень на реалізацію проєкту ЖК “Новий Поділ”. Злочин, який, ймовірно, було скоєно фігурантами цього слідства, попередньо було кваліфіковано за ч. 2 ст. 364 КК України – зловживання службовим становищем, яке спричинило тяжкі наслідки.
В рамках слідства правоохоронці попередньо встановили, що службові особи КМДА у змові з невстановленими особами, зловживаючи службовим становищем, сприяють протиправній забудові земельних ділянок по вул. Набережно-Хрещатицькій шляхом реконструкції майнового комплексу під БФК. На думку слідчих, такі порушення посадовці столичної мерії скоїли в інтересах ТОВ “Сага Девелопмент” та ТОВ “Перфект Груп” – майже однойменних компаній із орбіти девелоперів “Perfect Group”, “SAGA Development”. У ДБР припустили, що це було зроблено чиновниками КМДА “з метою одержання неправомірної вигоди”.
Читайте: Корупція і хаотична забудова: аудитори КМДА звинуватили відомство Свистунова в численних порушеннях при наданні МУО
Зокрема, на думку слідчих, МУО на проєктування цього об'єкта будівництва, які були видані Департаментом містобудування та архітектури КМДА, свідчать “про застосування протиправної схеми, згідно з якою на території громадської забудови фактично здійснюється будівництво багатоквартирних житлових будинків у складі житлових комплексів”, що суперечить законодавству України. Також Міністерство культури та інформаційної політики України повідомило ДБР, що дана забудова не була погоджена з ним, хоча це потрібно було зробити, адже вищезгадані ділянки розташовані в межах історичного ареалу Києва.
Крім того, ДБР попередньо встановило, що ця земля протягом певного часу готувалася до забудови бенефіціарним власником ТОВ “Сага Девелопмент”, який у 2015 році працював заступником директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА. Мовляв, він “неодноразово проявляв протиправну зацікавленість до вказаних ділянок з метою подальшої забудови на них житлових будинків і особисто погоджував завдання на розробку Детального плану території (ДПТ) в межах, зокрема, вул. Набережно-Лугова” (до нього мала увійти і земля, на якій планується будівництво ЖК “Новий Поділ”, але наразі цей ДПТ ще не затверджено. – KВ).
У судових ухвалах по вказаному провадженню не зазначаються ім'я та прізвище “ексчиновника-бізнесмена”, але мова може йти тільки про Андрія Вавриша (на колажі в центрі ліворуч), який працював заступником директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА протягом 2010-2015 років і який є засновником і СЕО девелоперської компанії “SAGA Development”. Саме він у 2015 році як посадовець КМДА з відповідними повноваженнями підписав договір на розробку вказаного ДПТ.
Читайте: Проєктувати відновлення багатоповерхівок в Бородянці буде фірма з орбіти Андрія Вавриша
Втім, не дивлячись на гучні звинувачення, слідство по цьому кримінальному провадженню чомусь залишається безрезультатним. У відкритих джерелах відсутня інформація про вручення можливим фігурантам хоча б підозр, а остання судова ухвала по даному слідству датована ще жовтнем 2021 року.
ДАБІ дала добро
Забудовники, незважаючи на увагу з боку правоохоронців, не відмовилися від своїх планів. Серед іншого, вони все ж отримали від ДАБІ дозвіл № ІУ013210406973 на “Реконструкцію майнового комплексу під БФК на вул. Набережно-Хрещатицька у Подільському районі Києва”. Це сталося 15 квітня 2021 року "у добровільному порядку". Замовниками робіт виступили все ті ж ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД”, ПрАТ “Київський річковий порт” і ТОВ “Торгрічтранс” (на той час компанія вже змінила організаційно-правову форму. – КВ), генеральним підрядником було зазначено ТОВ “Спецмехбуд 21”.
У відкритих джерелах відсутня інформація щодо техніко-економічних показників майбутніх об'єктів. Разом з тим, у експертному звіті щодо розгляду проєкту цієї реконструкції, зазначено, що на цій землі планується звести дві будівлі на 98 апартаментів (поверховість – 6-7 поверхів, загальна площа апартаментів – 9,7 тис. кв.м.), три офісні будівлі (по 8 поверхів) та підземний паркінг на 348 автомобілів.
При цьому, на сайті ЖК “Новий Поділ” зазначено, що загальна площа житлової нерухомості в цьому комплексі складатиме 115 тис. кв.м., які буде розподілено по 7 кварталам. Тому можна зробити висновок, що на зведенні двох житлових будівель забудовники зупинятися не збираються.
Невдовзі після видачі дозволу, в серпні 2021 року, фізична особа Тетяна Роганова звернулася до ОАСК із позовом щодо визнання протиправним та скасування цього документу. Наразі дана справа ще не розглянута, а тому в Держреєстрі судових рішень відсутня інформація стосовно того, як саме ця громадянка пояснює свої вимоги.
Хто будує на березі Дніпра
За даними аналітичної системи Youcontrol, ПрАТ “Київський річковий порт” має зв'язок із “групою родини Бродських” та має відношення до “групи Нестора Шуфрича”.
Ключовою особою першої групи є Михайло Бродський (на колажі крайній праворуч) – український бізнесмен, президент Федерації баскетболу України та ексголова державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва (2010-2011 рр.). У свою чергу Нестор Шуфрич (на колажі крайній ліворуч) – народний депутат семи скликань Верховної ради (діючому IX скликанні був обраний від нині забороненої проросійської партії "Опозиційна платформа – За життя"), ексміністр з питань надзвичайних ситуацій (2006-2007 рр.) та ексзаступник секретаря Ради національної безпеки та оборони України (2010-2012 рр.).
Читайте: Борьба за контроль: фирма из орбиты Шуфрича выиграла суд за имущество на берегу Выдубицкого озера
ТОВ “Торгрічтранс” (до 2020 року – ПАТ) входить до групи “Октава Капітал”, а також має відношення до “групи родини Смолій”. Ключовою особою першої групи є український бізнесмен, мільйонер Олександр Кардаков. У свою чергу, на чолі так званої “групи родини Смолій” стоять Яків Смолій (голова Національного банку України та член Ради безпеки і оборони України в 2018-2020 роках) і його дружина Світлана Смолій.
ТОВ “Ріверсайд Девелопмент ЛТД” входить до орбіти впливу вищезгаданого Андрія Вавриша. Зокрема, він був кінцевим бенефіціаром даної компанії у 2020-2021 роках. Наразі прямий звязок між цим бізнесменом і вказаним ТОВ відсутній, але одну із співвласниць даної компанії – киянку Ларису Бурченко – ЗМІ називали “співробітницею “SAGA Development”. Що цікаво, у 2021-2022 роках ще одним співвласником ТОВ “Ріверсайд Девелопмент” був Юрій Бродський – син вищезгаданого Михайла Бродського.Читайте: Бродский, Шуфрич и Ваврыш: один речвокзал на троих
Столичне ТОВ “Спецмехбуд 21” є компанією ізорбіти скандально відомого Дмитра Ісаєнка (на колажі в центрі праворуч) – ексзаступника міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства (2007-2015 роки), народного депутата діючого IX скликання Верховної Ради (обирався від “ОПЗЖ”), який до сих пір у парламенті займає посаду секретаря Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування. Наразі, нагадаємо, Дмитро Ісаєнко знаходиться під слідством за підозрою у спробі заволодіти земельною ділянкою на лівому березі Києва.
Читайте: Сумнівні інвестиції та судові спори: чому НАБУ і САП зацікавилися забудовою Дмитра Ісаєнка
Про зв'язок між цим парламентарем і зазначеною компанією, зокрема, свідчить той факт, що, за даними ЗМІ, її співвласники Василь Шомонка і Олег Тимошенко входять до близького оточення цього нардепа. Також ТОВ “Спецмехбуд 21” є засновником ТОВ “Бориспільміськбуд”, що є генпідрядником ще в декількох проєктах девелопера “Perfect Group”, фактичним власником якого є саме Ісаєнко. Серед таких – БФК “KYЇVPROEKT City Space” (вул. Богдана Хмельницького, Шевченківський район Києва).
Читайте: Корупція чи реконструкція: голова ДІАМ Семен Кривонос підтримує будівництво “KYЇVPROEKT City Space” на місці знищеного “Київпроекту”
Посаду директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА – головного архітектора Києва з 1 листопада 2016 року займає Олександр Свистунов.
Департамент земельних ресурсів КМДА з 29 червня 2021 року очолює Валентина Пелих (виконувала обов'язки керівника цієї структури з 2 квітня 2021 року). Раніше, з 27 липня 2018 року по 1 квітня 2021 року, цим департаментом керував Петро Оленич. Останній з 2 квітня 2021 року обіймає посаду заступника голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень та курує в Києві земельні та містобудівні питання.
Фото: колаж КВКиївВлада
Сьогодні, 10 квітня, було відкрито рух транспорту мостом через річку Десна в Чернігівській області, який сполучає Чернігів та Київ. Міст було зруйновано ще в березні 2022 року, коли росіяни скинули на нього авіабомби.
Про це KВ стало відомо з повідомлення пресслужби Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
“Сьогодні відбулася знакова подія – відкрито рух транспорту мостом через річку Десна в Чернігівській області, завдяки чому швидке сполучення Києва та Чернігова відновлено. Вперше з лютого 2022 року від обласного центру до столиці можна доїхати зручною дорогою за 2 години. Це стало можливим в результаті реалізації складної та багатоетапної відбудови мосту Агентством відновлення”, – йдеться в повідомленні.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Зазначається, що півкілометровий міст через Десну був зруйнований на початку повномасштабного вторгнення. Водіям доводилося витрачати вдвічі більше часу на об’їзд дорогою Р-69 Київ – Вишгород – Десна – Чернігів через зруйновані переправи навколо Чернігова. Рух у два боки готовою половиною мосту дозволено усім видам транспорту, у тому числі вантажному. На другому проїзді роботи продовжуються, його буде відкрито згодом.
Також в агентстві повідомляють, що розпочати будівельні роботи по відновленню моста змогли лише у другій половині 2022 року. Після розмінування території та дна річки у першу чергу провели демонтаж залишків залізобетонних конструкцій мосту, які потім будуть використовувати для облаштування будівельних майданчиків та під'їзних шляхів на інших об'єктах відновлення у Чернігівській області.
“Через бойові дії транспортна інфраструктура Чернігівської області зазнала суттєвих руйнувань. Пошкоджено 680 км доріг державного значення та 27 мостів. Агентство відновлення забезпечило функціонування близько 20 тимчасових переправ. Нині вони забезпечують логістичні зв'язки Чернігівщини з сусідніми областями. Також більш як 10 мостів відновлюємо капітально. Один із об’єктів, нагадаємо, минулого тижня відвідав Президент України Володимир Зеленський. Йдеться про міст на в'їзді до Чернігова, на який ворожі війська скинули авіабомбу 23 березня 2022 року”, – додають в агентстві.
Нагадаємо, в березні 2022 року у Чернігові російські окупанти розбомбили автомобільний міст через Десну, який сполучав місто з Києвом.
Читайте: У Чернігові московити розбомбили автомобільний міст через Десну, що сполучав місто з Києвом
Фото: Державне агентство відновлення та розвитку інфраструктуриКиївВлада
Героїчний Ірпінь відвідав президент американського благодійного фонду “DTCare” Марко Груель, який планує реалізувати на базі Державного податкового університету арт-терапевтичний проект для дітей та підлітків.
Про це KВ стало відомо з публікації Ірпінської міської ради.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Зазначається, що проект вже успішно діє в Одесі та Львові.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
“Різні заходи з арт-терапії, ініційовані БФ “DTCare”, вже проходять в Одесі та Львові. Проєкт з арт-терапії реалізують у співпраці з американським арт-центром “Emerald Sketch”, Нью-Йоркською арт-терапевтичною асоціацією, Одеським міжнародним гуманітарним університетом та Української арт-терапевтичною асоціацією”, – йдеться у повідомленні.
Під час візиту Марко Груель провів перемовини щодо введення ініціативи та оглянув зруйновану рашистами частину Податкового університету.
Як раніше писала KВ, на Київщині відновлено близько 85% об’єктів електроенергетичної інфраструктури, а також майже всі котельні.
Читайте: На Київщині відновлено майже 85% пошкоджених енергооб'єктів
Фото: Ірпінська міська рада
КиївВлада
На Київщині відновлено близько 85% об’єктів електроенергетичної інфраструктури, а також майже всі котельні.
Про це KВ стало відомо з повідомлення пресслужби Державної інспекції енергетичного нагляду України.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
"У Київській області відновлено близько 85% пошкоджених об’єктів електроенергетичної інфраструктури, а також майже всі котельні. І це враховуючи, що часто відновлення відбувались із ризиком для життя наших енергетиків та персоналу ремонтних бригад", – йдеться в повідомленні Державної інспекції енергетичного нагляду України.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Згідно повідомлення пресслужби, фахівці Управління Держенергонагляду у Київській області на постійній основі беруть участь у роботі комісій щодо оглядів пошкоджених об’єктів електричних мереж або їх складових.
"Метою таких оглядів є оперативне виконання відновлювальних робіт пошкоджених об’єктів електричних мереж, забезпечення належного (сталого) електропостачання побутових споживачів, населених пунктів та споживачів, які критично впливають на забезпечення життєдіяльності регіону (об’єктів побутової, соціальної, телекомунікаційної та промислової інфраструктури тощо)", – прокоментували у Держінспекції енергонагляду.
Відомо, що на сьогодні представники Держенергонагляду взяли участь в огляді 879 пошкоджених об’єктів електричних мереж або їх складових. За результатами оглядів оформлено 681 дефектний акт. Інші акти знаходяться на стадії погодження.
Читайте: У Києві запланували розвиток системи електропостачання
Фото: Delo.ua
КиївВлада
Національна академія Служби безпеки України (СБУ) хоче утилізувати 200 кубометрів корпусних меблів. Хто надасть таку послугу – визначить оголошений на майданчику Prozorro тендер. Переможець торгів повинен буде “розправитись” з меблями (200 кубометрів), яких академія СБУ вирішила позбутися, не надто терміново: вказаний в оголошенні на Prozorro строк поставки виконання робіт – 31 грудня.
Про це KВ стало відомо з оголошення в електронній системі закупівель Prozorro.Підписуйтесь на “КиївВладу”
Згідно оголошення, згаданий державний вищий навчальний заклад (ДВНЗ) СБУ готовий заплатити за послуги з утилізації великогабаритних відходів (корпусних меблів з декількох об’єктів академії Спецслужби) 129 тис. 600 гривень.
Відкриті торги, щоб визначити підрядника, призначені на 11 квітня 2023 року.
Переможець торгів повинен буде “розправитись” з меблями (200 кубометрів), яких академія СБУ вирішила позбутися, не надто терміново: вказаний в оголошенні на Prozorro строк поставки виконання робіт – 31 грудня.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Нагадаємо, Кабінет міністрів у 2022 році змінив правила проведення аукціонів на Prozorro – тимчасово (поки діє воєнний стан) скасував торги у системі електронних закупівель, оскільки, казали тоді урядовці, не всі можуть брати участь в аукціонах через постійні обстріли енергетичної інфраструктури, а, відповідно, відсутності електрики й інтернету.
За цими тимчасовими правилами переможцем тендерів визнається учасник, який одразу запропонував найнижчу ціну за товар чи послуги.
Читайте: Вишгородська лікарня для ремонту операційного блоку без конкурсу “несподівано” обрала свого улюбленого підрядника
Фото: ілюстративне, з відкритих джерел
КиївВлада
У Києві розгорається черговий скандал щодо потенційної забудови особливо цінної території. Наразі столична громадськість бореться за те, щоб ТОВ “Галерна затока” не змогло збудувати житлові та комерційні будівлі на 43 га землі в районі Галерного острову. Задля цього окремі активісти та депутати Київради планують в судовому порядку добитися розірвання договору оренди даних ділянок та створити на них пам’ятку природи “Ліс орхідей”, включивши туди й сусідній парк “Покол”. Але чи будуть мати успіх такі ініціативи, наразі залишається питанням. Справа в тому, що раніше повернути цю землю громаді через низку порушень законодавства не змогла прокуратура, а проєкт рішення щодо введення на даній території природоохоронного режиму вже має своїх опонентів. Найімовірніше, не в останню чергу все це пов'язано з тим, що за компанією-орендарем стоять люди із оточення бізнесменів Степана Черновецького і Василя Хмельницького (на колажі ліворуч і праворуч), які, вочевидь, мають вплив на різні гілки влади.
Як стало відомо KВ, найближчим часом на розгляд Господарського суду Києва може бути подано позов щодо розірвання договору оренди чотирьох земельних ділянок на вул. Галерній, 2 (Голосіївський район столиці), який було укладено між Київрадою і ТОВ “Галерна затока”.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Позивачем у відповідній справі виступить БО “Київський еколого-культурний центр” (“КЕКЦ”), про що KВ повідомив столичний адвокат і правозахисник Олександр Дядюк, який представлятиме інтереси цієї організації в суді.
Мова йде про ділянки загальною площею 43,1 га, які призначені для житлової та комерційної забудови та які Київрада відвела вищезгаданій компанії ще в 2007 році. У відкритих джерелах відсутня точна інформація, коли було укладено договір оренди цієї землі, але відомо, що це було зроблено у період 2008-2010 років на виконання рішень господарських судів, які KВ не вдалося знайти в Держреєстрі судових рішень.
При цьому, як уточнив KВ Олександр Дядюк, дана угода не була зареєстрована у встановленому законодавством порядку, а тому термін оренди цих ділянок, який складає 25 років (крім однієї, що була передана на 5 років. – KВ), де-юре ще навіть не розпочався. На думку адвоката, це було зроблено для того, щоб не платити орендну плату і щоб “не закінчувався строк оренди”.
Примітно, що, згідно інформації Держреєстру речових прав на нерухоме майно, найбільша з чотирьох ділянок, які столична міськрада відвела в оренду ТОВ “Галерна затока”, площею 41,9 га, наразі дійсно не має землекористувача.
Як зазначив Олександр Дядюк, раніше оскаржити цей землевідвід в судовому порядку намагалася столична прокуратура. Серед головних аргументів правоохоронців було те, що частина вказаної землі по факту є акваторією Дніпра, яку, згідно з законодавством України, не можна відводити під забудову (за деякими винятками. – KВ). За словами правозахисника, служителі Феміди погодилися з аргументами прокуратури, але в задоволенні позову їй все ж було відмовлено – через пропущення строків позовної давності.
На переконання Олександра Дядюка, у випадку перемоги БО “КЕКЦ” в судах міська влада має розглянути питання стосовно встановлення на цій території “природоохоронного режиму” – тим паче, що відповідна ініціатива нещодавно була зареєстрована у столичній міськраді та навіть стала причиною гучних суперечок.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Зважаючи на усе це, KВ вирішила проаналізувати історію скандалів навколо даної території.
Невдачі прокуратури
1 жовтня 2007 року Київрада рішенням №434/3268 погодила передачу земельної ділянки на вул. Галерній, 2 площею 43,6 га в оренду ТОВ “Галерна затока” на 15 років “для реконструкції об'єктів і споруд під об'єкти відпочинку та спорту з подальшими їх експлуатацією та обслуговуванням, для благоустрою території з озелененням”. Цим же рішенням міська влада виключила дану ділянку з переліку озеленених територій загального користування.
На момент здійснення цього землевідводу вказана земля де-юре мала користувачів. Так, протягом 50-80-х років минулого століття міська влада відводила її частинами різним держструктурам, у тому числі – підрозділам управління рибного господарства УРСР під облаштування станцій прокату човнів. І відповідно до вищезгаданого рішення, Київрада скасувала свої “минулі” рішення щодо землевідводів як такі, "що не були виконані в установленому законодавством порядку".
Надалі, 27 листопада 2008 року, столична міськрада рішенням №751/751 погодила внесення змін до рішення щодо передачі ділянки на вул. Галерній, 2 в оренду ТОВ “Галерна затока”.
Відповідно до цих змін, Київрада встановила нове цільове призначення даної землі, дозволивши використовувати її “для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-адміністративного комплексу з приміщеннями громадського і торговельного призначення та паркінгами, з розташуванням об'єктів малоповерхової житлової забудови, з об'єктами рекреаційного призначення та багатофункціональним культурно-розважальним комплексом”.
Також змінами було передбачено зменшення площі переданої в оренду землі до 43,1 га (за яких причин це сталося, у відкритих джерелах не уточнюється. – КВ). При цьому, міська рада погодила її поділ на чотири ділянки – площею 41,9 га, 0,33 га, 0,10 га і 0,75 га (кадастрові номери – 8000000000:90:019:0064, 8000000000:90:019:0064, 8000000000:90:019:0127 та 8000000000:90:019:0063 відповідно). Крім того, столична влада вирішила збільшити термін оренди даної землі до 25 років – крім “останньої” ділянки, яка знаходиться в межах червоних ліній (в тому числі – в межах прибережних захисних смуг) і яку було передано ТОВ “Галерна затока” на термін 5 років.
Ділянка площею 41,9 га на карті, інші ділянки знаходяться східніше
Надалі, протягом 2013-2017 років, повернути цю землю столичній громаді в судовому порядку намагалися правоохоронці, про що зазначалося вище. В рамках двох судових справ, адміністративної та господарської юрисдикцій, Дніпровська екологічна прокуратура та міська прокуратура Києва добивалися скасування вищезгаданих рішень про передачу ділянки ТОВ “Галерна затока” та про внесення змін до рішення про цей землевідвід.
Зокрема, в екологічній прокуратурі вказували на те, що столична влада не мала права передавати вказану ділянку в оренду під забудову, адже ця земля, станом на період її відведення, входила до озелененої території загального користування рекреаційного призначення, на якій, відповідно до законодавства, повинна бути обмежена господарська діяльність.
Крім того,правоохоронці зазначали, що ділянка знаходиться на острові Галерному, який має значну екологічну цінність – мовляв, фахівці з ботаніки та екології виявили на ньому рідкісні види рослин і тварин, які занесені до Червоної книги України. Враховуючи ці та інші факти, в екологічній прокуратурі дійшли висновку, що відведення цієї землі саме з таким цільовим призначенням може вплинути на її природний стан.
У свою чергу, в столичній прокуратурі повідомили суддям про те, що Київрада, змінюючи цільове призначення вже відведеної землі, порушила низку вимог законодавства. Зокрема, як вказували правоохоронці, відповідне рішення було прийнято без позитивного висновку державної експертизи землевпорядної документації та без затвердженої містобудівної документації.
Також у прокуратурі зазначали, що зміна цільового призначення була здійснена “без врахування інтересів громади щодо намірів відведення ділянок під забудову” – мова йшла про те, що в даному випадку перед прийняттям рішення не було проведено громадські обговорення.
Втім, як було вказано вище, в кінцевому результаті служителі Феміди відмовили правоохоронцям у задоволенні їхніх вимог.
Природоохоронна ініціатива
Надалі, більш ніж на п'ять років, скандали і спори щодо цієї території дещо затихли. Але вже на початку поточного року почався чергових раунд суперечок стосовно того, як мають використовуватися вказані ділянки.
Так, 13 січня 2023 року депутатка Київради Ксенія Семенова (фракція “Слуга народу”) зареєструвала в міськраді проєкт рішення №08/231-40/ПР “Про оголошення природного об’єкту комплексною пам’яткою природи місцевого значення “Ліс орхідей”. Згідно з цією ініціативою, до складу вказаного природоохоронного об'єкта має увійти територія в межах заплави затоки Миколайчик, самої затоки і острова Галерного, а обов'язки щодо його охорони планується покласти на КП "Управління зелених насаджень (УЗН) Голосіївського району". Відповідний проєкт було розроблено науковцями Благодійної організації “Благодійний фонд Дніпровського району Києва “Київський еколого-культурний центр”.
Згідно з проєктом рішення, загальна площа майбутньої пам'ятки природи має скласти 90,5 га, з яких 45,5 га обліковуються за КП "УЗН Голосіївського району" (територія парку “Покол”), а 45 га – не надані у власність чи користування. Щодо другої частини території – це саме та земля, яку Київрада в 2007 році відвела в оренду ТОВ “Галерна затока”.
Необхідність встановлення “охоронного режиму” на цій локації Ксенія Семенова пояснила, серед іншого, тим, що в даній місцевості було знайдено “величезні популяції чотирьох видів рослин (любка дволиста, коручка болотна, коручка чемерникоподібна та пальчатокорінник м'ясочервоний), які занесені до Червоної книги України, і 19 видів птахів, значна кількість яких охороняються Бернською конвенцією”.
18 січня 2023 року ТОВ “Галерна затока” направило до Київради лист, згідно з яким компанія попросила столичну владу не затверджувати запропонований Ксенією Семеновою проєкт рішення – у зв'язку з тим, що це може вплинути на її інтереси. У зверненні було зазначено, що до складу пам'ятки "Ліс орхідей" планується включити чотири ділянки, які було відведено вказаній компанії на підстав вищезгаданого рішення Київради №434/3268 від 1 жовтня 2007 року.
При цьому, в цьому листі було підтверджено інформацію стосовно того, що офіційно ТОВ “Галерна затока” не є користувачем даної землі – в ньому було вказано, що компанія наразі “перебуває в процесі оформлення орендних відносин щодо земельних ділянок”. Чому за стільки років не було укладено договір оренди, компанія не уточнила.
Примітно, що у своєму зверненні ТОВ “Галерна затока” повідомило, що воно є власником розміщених на цих ділянках об'єктів нерухомості загальною площею 659,7 кв. м, але наразі таку інформацію можна поставити під сумнів. Справа в тому, що в рамках вищезгаданої судової справи за позовом столичної прокуратури було встановлено, що хоча компанія з 2008 року де-юре володіє будівлями і спорудами площею 659,7 га на вул. Галерній, 2, насправді ця земля фактично вільна від забудови. Про це, мовляв, стало відомо за результатами низки обстежень, здійснених в 2016 році.
У минулому місяці в столичній міськраді розпочалося попереднє обговорення вищезгаданого проєкту рішення. Але, зважаючи на те, як проходить погодження, можна припустити, що до затвердження документу авторства Ксенії Симонової ще далеко.
Справа в тому, що 7 березня 2023 року комісія Київради з питань екологічної політики перенесла розгляд цього та інших проєктів рішень щодо створення пам'яток природи, а також доручила Управлінню екології та природних ресурсів Київської міськдержадміністрації (КМДА) розробити Порядок оголошення територій об'єктами природно-заповідного фонду (ПЗФ).Таке рішення було прийнято за ініціативою члена вказаної комісії Юлії Лимар (фракція “УДАР”).
Свою позицію депутатка пояснила тим, що з одного боку законодавство України регулює процеси “заповідання” територій, а з іншого – міська влада на практиці має проблеми зі створенням таких об'єктів. Зокрема, за словами Юлії Лимар, трапляється так, що до складу об'єктів ПЗФ потрапляють ділянки, які знаходяться в користуванні чи власності “сторонніх” землекористувачів, і це стає причиною судових процесів стосовно оскарження відповідних рішень Київради, в яких міська влада нерідко програє. У зв'язку з цим, на думку депутатки, Київрада повинна мати чіткий алгоритм дій щодо створення об'єктів ПЗФ.
Читайте: Спекуляції на війні та сумнівні дозволи: громадськість зупинила будівництво на вулиці Відпочинку, 25
Такі заяви Юлії Лимар викликали значний суспільний резонанс. 29 березня 2023 року БО “КЕКЦ” на своїй сторінці у Facebook звинуватила депутатку в “створенні штучних і явно незаконних та надуманих перешкод у впровадженні ініціатив екологічної спільноти щодо створення нових об’єктів ПЗФ”.
Активісти висловили думку, що, ініціюючи розробку вищезгаданого Порядку, Юлія Лимар насправді намагається заблокувати створення заповідної зони та допомогти потенційним забудовникам даної території. У зв'язку з цим БО “КЕКЦ” оголосив про початок кампанії з відкликання Юлії Лимар зі складу комісії Київради з питань екологічної політики, про що організація надіслала відповідний лист столичному меру Віталію Кличку.
Хто хоче забудувати Галерний острів
За даними аналітичної системи Youcontrol, столичне ТОВ “Галерна затока” було зареєстроване в жовтні 2006 року. Керівницею компанії вказано Наталію Рісухіну. Засновниками цього ТОВ є мешканці Києва Олександр Кисарець (має 2% в статутному капіталу), Сурен Мікаелян, Нікіта Романенко (обидва – по 24%) та Володимир Весельський (50%), який також є кінцевим бенефіціаром даної компанії.
Володимир Весельський очевидно входить до оточення народного депутата України IV-VII скликань та засновника інвестиційної групи “UFuture” Василя Хмельницького і його бізнес-партнера, ексдепутата Київради Андрія Іванова.
Зокрема, Весельський у 2004-2008 роках був керівником ТОВ “Євросфера”, яку система Youcontrol прямо відносить до згаданої “UFuture” (ця група об'єднує більше двох сотень компаній, зайнятих у галузях нерухомості, інфраструктури, відновлюваної енергетики, фармацевтики тощо). Також, серед іншого, Володимир Весельський у 2016-2021 роках був зазначений керівником ТОВ “Київзембуд”, офіційним власником якого у 2020 році був Юрій Серещенко – керівник венчурного фонду QPDigital, що, за інформацією ЗМІ, пов'язаний з вищезгаданим Андрієм Івановим.
Також не чужим для оточення вищезгаданих Хмельницького та Іванова є й інший співзасновник ТОВ “Галерна затока” – Нікіта Романенко. Наприклад, він є керівником ТОВ “Європейські столиці”, а підписантом цієї компанії з 2019 року є Андрій Дмитрюк, який паралельно є директором ТОВ “Земельний центр” – компанії з тієї ж групи “UFuture”.
Як повідомляла KВ, ТОВ “Земельний центр” є засновником ТОВ “Агрокомбінат “Хотівський” – компанії, яка у 2017-2018 роках на сумнівних підставах, без рішення Київради, зареєструвала за собою право оренди на низку ділянок в районі парку “Феофанія” та місцевості “Пирогово”, що належать громаді Києва.
Задля того, щоб повернути цю землю до комунальної власності, столичній прокуратурі довелося звертатися з позовами до суду, і наразі відповідні спори, схоже, ще тривають. За даними ЗМІ, на одній з таких ділянок “Агрокомбінат “Хотівський” планував (чи досі планує) зведення житлового комплексу, в чому зацікавлені вищезгаданий Андрій Іванов та бізнесмен Степан Черновецький – син ексмера Києва Леоніда Черновецького (був міським головою столиці в 2006-2012 роках).
Читайте: Как окружение Василия Хмельницкого борется с прокуратурой за землю в столичной “Феофании”
Нагадаємо також, що за схожою схемою, без погодження зі столичною владою і використовуючи нотаріуса, ще одна компанія з орбіти Василя Хмельницького – ТОВ “Агрофірма “Зодіак” – декілька років тому зареєструвала на себе право постійного користування на 74,4 га землі на Осокорках (Дарницький район Києва). Цей факт викликав значний суспільний резонанс – зокрема, через те, що, на думку експертів, вказане ТОВ не мало жодного відношення до зазначеної ділянки, а для її реєстрації, ймовірно, були використані підроблені документи.
Наразі дана компанія намагається в судовому порядку оскаржити дії Київради, КМДА та накази Міністерства юстиції та Держгеокадастру, які восени 2021 року скасували сумнівні реєстраційні дії.
Читайте: Під сузір'ям Дерибану: в киян намагаються “віджати” 74,4 га землі на столичних Осокорках
Вищезазначений співзасновник ТОВ “Галерна затока” Нікіта Романенко, ймовірно, також має зв'язки з родинним бізнесом Черновецьких. Наприклад, він є офіційним власником ТОВ “Бізант”, співвласником якого до квітня 2021 року був Андрій Левін – останній, за даними ЗМІ, був довіреною особою Леоніда Черновецького на виборах президента України у 2004 році та директором Васильківського відділення "Правекс-Банку", що належав колишньому градоначальнику столиці.
Той же Левін наразі є директором ТОВ “КУА “Валприм”, кінцевим бенефіціаром якого є саме Степан Черновецький. При цьому, ТОВ “Бізант” і ТОВ “КУА “Валприм” мають й інший очевидний зв'язок: наразі засновником першої компанії вказана фірма з Кіпру “Осіаніо Ентерпрайзес Лімітед”, яка до 2016 року була засновником другої компанії.
Читайте: У Степана Черновецкого хотят отобрать землю под ЖК “Svitlo Park”
Департамент земельних ресурсів КМДА з 29 червня 2021 року очолює Валентина Пелих ( з 2 квітня 2021 року, вона виконувала обов'язки керівника цієї структури). Роботу даного структурного підрозділу з 2 квітня 2021 року контролює заступника голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Петро Оленич.
Управління екології та природних ресурсів КМДА з 11 лютого 2021 року очолює Олександр Возний. Діяльність цього управління протягом більш ніж семи років контролює заступник голови КМДА Петро Пантелеєв.
Комісію Київради з питань екологічної політики з 8 грудня 2020 року, з початку діючого IX скликання Київради, очолює депутат Денис Москаль (фракція “ВО “Батьківщина”). Крім нього до складу цього органу входять ще четверо депутатів Київради.
Фото: колаж КВКиївВлада
Муніципальні аудитори вщент розкритикували роботу Департаменту містобудування та архітектури КМДА з надання замовникам Містобудівних умов та обмежень (МУО) на проєктування забудови. Зокрема було встановлено, що підлеглі Олександра Свистунова (головний архітектор Києва з 1 листопада 2016 року, на колажі) у 2018-2021 роках створювали суцільні корупційні ризики: масово надавали МУО фактично без встановлення обмежень для забудови, відмовляли іншим замовникам в аналогічних ситуаціях, ігнорували цільове і функціональне призначення земельних ділянок, зловживали “схемою багатофункціональних комплексів” для легалізації будівництва ЖК, тримали в таємниці процедуру отримання МУО та приховували від громадськості “містобуди”, що були видані. Також з'ясувалося, що вказаний департамент КМДА з 2013 року марно витратив більш ніж 11 млн бюджетних гривень на розробку планів зонування Києва. Цю містобудівну документацію так і не було затверджено, що великою мірою й призвело до безконтрольної забудови Києва. На зонування території столиці гроші, ймовірно, тепер доведеться виділяти знов.
Як стало відомо KВ, відповідний звіт №070-6-07/3 Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту Київської міськдержадміністрації (КМДА) датований 31 січня 2023 року.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
На сайті аудиторського відомства його було опубліковано минулого тижня – ймовірно, коли стало відомо, які з 19 рекомендацій “ревізорів” уже було виконано посадовцями вищезгаданого департаменту. Про такі рекомендації мова йтиме нижче.
В рамках цієї перевірки аудитори столичної мерії проаналізували ефективність процесу підготовки та видачі Департаментом містобудування та архітектури КМДА Містобудівних умов та обмежень (МУО) на проєктування забудови земельних ділянок. Аудит охопив період діяльності "містобудівних" чиновників з 1 січня 2018 року по 31 грудня 2021 року. Тривала дана перевірка з 22 листопада 2021 року по 23 вересня 2022 року (з перервами).
За даними аудиторів, з початку 2018 року по кінець 2021 року до Департаменту містобудування та архітектури КМДА було подано 4624 заяви на отримання МУО, за результатами розгляду яких було надано 1052 МУО. Тобто, відсоток відмов дорівнює близько 77%.
“Виявлені [в результаті аудиту] порушення та недоліки призводять до безконтрольної забудови Києва, яка суперечить гармонійному та плановому розвитку території, спотворює характер середовища, призводить до руйнування та знищення об'єктів культурної спадщини, значного погіршення життєвого середовища, надмірного ущільнення забудови, перевантаження інфраструктури та зменшення рівня туристичної привабливості міста тощо”, – підкреслили в Департаменті внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
KВ вирішила проаналізувати, що саме, на думку аудиторів КМДА, призводить до безконтрольної забудови Києва та як вони бачать вихід з цієї ситуації.
Обмеження без обмежень
За результатами перевірки аудитори дійшли висновку, що МУО, які надаються в столиці Департаментом містобудування та архітектури КМДА, дуже часто не визначають реальних умов та обмежень у питанні проєктування забудов. Замість цього вони переважно містять лише посилання на державні будівельні норми (ДБН). На думку аудиторів, такі посилання фактично вказують на те, що жодні містобудівні обмеження чиновниками не встановлювалися, а тому видача таких МУО “є пустою формальністю”.
Нагадаємо, що на цей факт раніше неодноразово звертала увагу і KВ. В одних випадках посадовці конкретизують можливі вихідні дані майбутніх забудов (наприклад, кількість будівель, які можна будувати або реконструювати, кількість квартир у них, кількість машиномісць тощо), а в інших лише зазначають норми ДБН, відповідно до яких повинні проєктуватися майбутні об'єкти.
Читайте: ГБР хочет помешать Николаю Негричу построить ЖК на бульваре Дружбы народов, 13-А
Київ без зонування
Основною причиною надання замовникам МУО “без містобудівних обмежень”, на думку аудиторів, є те, що у столиці не затверджено “План зонування території Києва. Саме цей План, як зазначають “ревізори”, є тією містобудівною документацією, яка визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених функціональних зон.
На переконання аудиторів, саме відсутність зонування території “позбавляє можливостей встановити обґрунтовані параметри об'єктів будівництва при видачі МУО”. Через це дані “містобуди” не можуть вважатися такими, що “враховують державні та громадські інтереси при плануванні та забудові територій”, а тому, як зазначають “ревізори”, вони порушують низку статей Законів України “Про основи містобудування” і “Про регулювання містобудівної діяльності”.
Зазначимо, що Департамент містобудування та архітектури КМДА отримав від Київради завдання розробити “План зонування території міста Києва” ще в 2012-2013 роках. Мова йде про рішення міськради №69/8353 від 20 вересня 2012 року та №518/10006 від 13 листопада 2013 року.
Як інформувала KВ, проєкт "Зонінгу центральної планувальної зони Києва" був розроблений КО “Інститут генерального плану Києва” в 2016 році. Але при його розгляді виявилося, що цей документ не відповідає чинному законодавству, будівельним нормам та державним стандартам. Зокрема, розробники цього зонінгу при його підготовці посилались не на діючий Генплан Києва, а на проєкт нового Генплану (не затверджений документ).
Читайте: План зонирования центра Киева никуда не годится і Опрос KV: депутаты Киевсовета о зонинге Броневицкого
З тих часів про подальшу роботу з зонування території міста Києва чути не було.
При цьому, як зазначили аудитори у своєму звіті, українське законодавство влаштоване так, що відсутність Плану зонування не може бути підставою для відмови у видачі МУО. Тобто, виходить парадоксальна ситуація: такі Плани потрібні, але де-юре чиновники КМДА можуть працювати і без них.
Ручний режим
Остання обставина призводить до того, що аудитори КМДА називають "надмірним рівнем дискреції посадових осіб Департаменту містобудування та архітектури КМДА". Мова йде про те, що посадовці на власний розсуд і визначають можливість будівництва конкретних об’єктів на конкретних ділянках, і зазначають умови та обмеження, яких повинні дотримуватися забудовники.
При цьому, аудиторами було встановлено, що посадовці в ідентичних ситуаціях приймали рішення як про відмову, так і про надання МУО, а також застосовували різні підходи до змісту цих документів.
Такий режим видачі МУО аудитори КМДА прямо називають “ручним” і вбачають в даних процесах корупційні ризики. На думку “ревізорів”, чиновники “фактично одноосібно визначають планувальну організацію та подальший шлях розвитку конкретної місцевості, позбавляючи територіальну громаду її права на участь у плануванні території міста”.
Аудитори вбачають в таких діях посадовців КМДА ще й “високий ризик наявності конфлікту інтересів”, адже, як зазначалося вище, саме вказаний департамент є відповідальним за розробку Плану зонування територій. Ймовірно, таким чином “ревізори” натякнули, що чиновники навмисно не розробляють цей документ, щоб і надалі працювати так, як вони звикли працювати.
Земля окремо, будівництво окремо
Аудитори з'ясували, що підлеглі Свистунова при наданні МУО не встановлювали, чи відповідає цільове і функціональне призначення земельних ділянок містобудівній документації на місцевому рівні. Цей факт, на думку “ревізорів”, свідчить про уникнення посадовцями відповідальності за прийняття рішень у випадку невідповідності призначення ділянок намірам забудови, а також про ухилення чиновників від своїх повноважень.
Зазначимо, KВ багато разів інформувала про випадки, коли замовникам від КМДА надаються МУО на проєктування якоїсь забудови чи реконструкції на земельних ділянках, на яких, згідно рішення про землевідвід, нічого подібного робити не можна. Наприклад, нерідко Київрада, зважаючи на те, що територія по функціоналу відноситься до земель рекреації чи громадської забудови, надає землю виключно “для експлуатації та обслуговування існуючих будівель”. В містобудівному департаменті КМДА цілком можуть просто не звернути на це уваги та дозволити проєктувати там зведення чергового житлового комплексу (ЖК).
Хитрощі багатофункціональності
В рамках зазначеного аудиту також було встановлено, що протягом 2018-2021 років профільний департамент КМДА щорічно надавав понад десять МУО на проєктування будівництва багатофункціональних комплексів (БФК). Згідно з цими документами на окремих ділянках забудовники по факту зводили ЖК, хоча у більшості випадків, за інформацією “ревізорів”, такі земельні ділянки за функціональним призначенням відносилася до територій громадських будівель та споруд, на яких заборонено будівництво житла.
Зокрема, як з'ясували аудитори, за такою процедурою реалізувалися та реалізуються проєкти ЖК “Aura City” (вул. Зарічна, 45, девелопер – “Status Group”) та “Новий Поділ” (вул. Набережно-Хрещатицька, 14, девелопери – “Perfect Group” і “Saga Development”), а також БФК “Світогляд” (просп. Степана Бандери, 32-А, девелопер – “Спільнота”), про який раніше писала KВ.
При цьому, “ревізори” у своєму звіті вказали на те, що в непоодиноких випадках факти зведення житла під виглядом БФК набували розголосу в інтернеті та піддавалися критиці, що в свою чергу мало негативний вплив на репутацію КМДА.
Читайте: “Корупційний “Світогляд”: як ДІАМ легалізувала будівництво БФК на просп. Степана Бандери, 32-А в Києві
Аудитори дійшли висновку, що назва об'єкта будівництва "багатофункціональний комплекс" використовується забудовниками для уникнення вимог (в тому числі вимог містобудівної документації), які застосовуються до житлового будівництва. Усе це, як вважають аудитори, стало наслідком відсутності все того ж затвердженого Плану зонування. Мовляв, завдяки цьому профільні посадовці КМДА можуть на власний розсуд визначати дозволені види використання територій, посилаючись на те, що Державними будівельними нормами передбачена можливість "комбінувати" різні види приміщень в кожній конкретній будівлі або на кожній конкретній ділянці (наприклад, “приміщення громадського призначення плюс приміщення житлового призначення").
Висотне будівництво в історичному центрі
Також аудитори встановили, що через відсутність розробленого і затвердженого Плану зонування центральної планувальної зони Києва забудовники оскаржують через суд окремі положення МУО та передбачені ними обмеження висотності будинків, якщо земельна ділянка потрапляє в межі Центральної планувальної зони, Історичного центру міста, Історичного ареалу тощо.
У окремих випадках, у разі перемоги в судах, це призводить до того, що забудовники отримують законну можливість зводити будинки висотою понад 27 м, передбачених Генпланом Києва, не узгоджуючи це з органами охорони культурної спадщини.
У якості прикладів “ревізори” навели житлові комплекси на вул. Євгена Коновальця, 30 і вуд. Московській, 43/11, забудовники яких саме за таких обставин змогли розробити проєкти будівництва без врахування особливостей забудови історичного центру Києва та отримати від Держархбудінспекції (ДАБІ) дозволи на будівництво 26 і 23-поверхових будинків відповідно (ці комплекси ще не отримали “маркетингові назви”, а їхні девелопери офіційно не заявлені. – KВ).
Читайте: Багаторічне протистояння: столична громадськість бореться з будівництвом ЖК “Подол Град Vintage”
Принцип непрозорості
В Департаменті внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА зазначили, що містобудівний департамент КМДА не забезпечив “принципи відкритості, прозорості та доступності інформації при наданні МУО”.
Мова йде про те, що в інформаційній картці адміністративної послуги "Містобудівні умови та обмеження", яка опублікована на сайті столичного Центру надання адмінпослуг (ЦНАП), зокрема: не вказано повний перелік документів, необхідних для отримання цієї послуги; відсутня інформація про перелік об'єктів будівництва, для проєктування яких МУО не надаються; не зазначена інформація щодо отримання МУО на проєктування забудови в межах приаеродромної території тощо. Також, як з'ясували аудитори, в порушення вимог законодавства така інформаційна картка не розміщена безпосередньо на сайті Департаменту містобудування та архітектури КМДА.
На думку "ревізорів", усе це ускладнює процес отримання замовниками необхідних їм МУО, а також призводить до штучного створення підстав для відмови у видачі цих документів. Як вважають аудитори, це у свою чергу сприяє існуванню ринку приватних компаній, які на платній основі надають допомогу з отримання МУО.
Гроші на вітер
Серед іншого, аудитори також висловили питання щодо ефективності використання Департаментом містобудування та архітектури КМДА бюджетних коштів.
Зокрема, “ревізори” з'ясували, що на розробку вищезгаданих Планів зонування територій Києва в 2013-2017 роках було витрачено більш ніж 11 млн гривень. Але на сьогодні, як зазначалося вище, вони так і не були затверджені.
Тобто, фактично, мова йде про те, що кошти столичної скарбниці фактично були освоєні дарма. Аудитори вважають, що існує ризик втрати такими “напрацюваннями” своєї актуальності – ймовірно, чиновникам знову доведеться освоювати фінансування на розробці нових Планів.
Також “ревізори” встановили, що оскарження замовниками видачі МУО безпідставних та необґрунтованих відмов призвели до зайвих витрат бюджетних коштів у 2019-2021 роках на загальну суму 489,3 тис. гривень – це судові збори, витрати на юристів, які понесли ініціатори таких судових справ, тощо.
Рекомендації
За результатами перевірки Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА надав своїм “колегам” з Департаменту містобудування та архітектури 19 рекомендацій “з метою удосконалення аспектів діяльності їхнього підрозділу та задля усунення виявлених порушень і недоліків”. Станом на сьогодні лише дві рекомендації були враховані чиновниками повністю, ще три були враховані частково.
У керівництва містобудівного департамента КМДА ще є час на виправлення своїх помилок, адже для більшості рекомендацій встановлено термін виконання до 25 квітня 2023 року.
Зокрема, до цього “дедлайну” чиновники повинні провести:
- оцінку відповідності та актуальності виконаних робіт з розробки “Плану зонування територій”;
- розробити "внутрішній" порядок надання відмови у видачі МУО (у тому числі перелік причин для надання відмови тощо);
- визначити відповідальну особу, яка буде контролювати повноту та відповідність заповнених розділів МУО – зокрема, задля того, щоб у департамента були єдині методики визначення відповідності намірів забудови містобудівній документації;
- внести до Реєстру МУО та Містобудівного кадастру Києва усі видані МУО, щоб усі зацікавлені особи могли отримати повну інформацію стосовно поточної містобудівної діяльності та контролювати її законність тощо.
Сумнівні МУО як система
Як неодноразово повідомляла KВ, процеси надання МУО в столиці регулярно супроводжуються скандалами з “корупційним душком”.
Читайте: Столичное руководство бережет “архитектора” Свистунова как зеницу ока
Претензії до чиновників профільного департаменту КМДА неодноразово раніше висловлювали і депутати Київради, і правоохоронні органи, і громадські активісти.
Так, у вересні 2020 року, антикорупційна комісія минулого VIII скликання Київради звернулася до голови КМДА Віталія Кличка з проханням провести службову перевірку стосовно директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА Олександра Свистунова в частині ймовірно неналежного виконання ним своїх обов’язків. Таке рішення тоді було прийнято за результатами розгляду двох звернень депутата міськради Ігоря Мірошниченка (входив до фракції “ВО “Свобода”) стосовно різних сумнівних забудов.
Серед іншого, народний обранець повідомив про те, що департамент Свистунова у липні 2020 року видав МУО на проєктування реконструкції адміністративно-виробничого комплексу у пров. Приладному, 10 під БФК з адміністративно-побутовими будівлями, але по факту на цій ділянці вже були побудовані два 24-поверхових житлових будинки. На думку Мірошниченка, підставою для надання цих МУО могла стати “неправомірна вигода від забудовників”.
Читайте: От Кличко потребовали провести служебную проверку в отношении Свистунова
Згідно з рішенням антикорупційної комісії міськради, за результатами вищезгаданої перевірки роботи Свистунова очільник міста мав прийняти відповідне розпорядче рішення та повідомити про нього депутатами. Втім, зважаючи на те, що Олександр Свистунов досі залишається на своїй посаді, можна бути впевненим, ща перевірка, навіть якщо вона й була, проводилася лише “на папері”, і жодних рішень по головному архітектору столиці Кличко не приймав.
Читайте: Житло у промзоні: столична прокуратура “зайнялася” скандальним житловим комплексом “Інтергал-Буду”
У березні 2021 року Печерське управління Нацполіції Києва відкрило кримінальне провадження за фактом того, що службові особи Департаменту містобудування та архітектури КМДА і ЦНАП КМДА у 2020-2021 роках могли скоїти низку злочинів, видаючи МУО на проєктування реконструкції квартир під нежитлові приміщення. Зокрема, як попередньо встановило слідство, чиновники свідомо не звертали увагу на факти можливої підробки документів, які заявники подавали задля одержання "містобудів", а також отримували за надання відповідних послуг неправомірну грошову винагороду.
Також столичний адвокат і правозахисник Олександр Дядюк неодноразово звертав увагу на те, що столична влада часто практикує видачу замовникам сумнівних МУО з перспективою подальшого оскарження окремих пунктів цих документів у судовому порядку. Це, на його думку, робиться, наприклад, коли посадовці КМДА “побоюються” відразу прописувати в МУО необхідні забудовникам норми, але розуміють, що це буде зроблено потім згідно рішення суду. Такі звинувачення на адресу чиновників експерт висловлював, зокрема, в контексті запланованої забудови земельної ділянки Національної академії наук України на просп. Академіка Глушкова, 65.
Нагадаємо, інвестор цього будівництва – ТОВ “Юг-Проект” (компанія із орбіти девелопера “КСМ-Груп”) – намагається через суд “змусити” профільний департамент відкоригувати окремі пункти МУО задля того, щоб отримати дозвіл на проєктування на вказаній території БФК висотою більше 100 м – на противагу 44,9 м, які були погоджені при видачі “містобудів”. Також вказане ТОВ планує оскаржити окремі обмеження МУО щодо забудови, які були встановлені чиновниками містобудівного департаменту КМДА через те, що ділянка знаходиться в межах території Нацпарку “Голосіївський”. Це, зокрема, дозволить розробляти проєктну документацію будівництва без урахування положень Закону України “Про природно-заповідний фонд України”.
Читайте: Компанія із орбіти “КСМ-Груп” готується будувати 100-метрові висотки впритул до НПП “Голосіївський”
Олександр Свистунов обіймає посаду директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА – головного архітектора Києва з 1 листопада 2016 року.
Чому Київський міський голова Віталій Кличко не звільняє цю людину, лишається тільки здогадуватися.
Діяльність містобудівного департаменту КМДА з 2 квітня 2021 року контролює заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Петро Оленич.
Читайте: Петру Оленичу разрешили “утилизировать” в столичную землю 1,32 млрд бюджетных гривен
Раніше, протягом 2016-2019 років, роботу вказаного структурного підрозділу контролював тепер вже ексзаступник голови КМДА Олександр Спасибко, а після його звільнення і до призначення Петра Оленича такі обов'язки і повноваження почергово виконували перший заступник голови КМДА Микола Поворозник і заступник голови КМДА Вячеслав Непоп.
Фото: колаж КВКиївВлада
У результаті збройного конфлікту тисячі будівель та інфраструктурних об’єктів на сході України були зруйновані або пошкоджені. Однак зусилля багатьох місцевих забудовників та підрядників ведуть до відновлення інфраструктури та будівель, які стали життєво важливими для місцевого населення.
Незважаючи на складні умови, забудовники продовжують працювати на передовій будівництва, використовуючи найсучасніші технології та матеріали, щоб забезпечити якість та безпеку побудованих об'єктів. Однак щоб забезпечити ще більшу ефективність та якість виконання робіт, забудовники потребують підтримки та допомоги з залученням донорської допомоги та інвестицій.
Зрозуміло, шо нинішній момент – найкращий час для початку залучення інвестицій на відновлення України. Якщо зможемо залучити необхідні 2-10% загального обсягу інвестицій для перших стадій будівельно-проектних робіт, то це дозволить розробити проекти та почати їх втілення у життя (рекомендації Світового Банку).Підписуйтесь на “КиївВладу”
Взаємодія з міжнародними донорами та урядами забезпечить фінансування проектів та підтримку у вирішенні адміністративних питань. Закордонні генеральні підрядники зі своїм досвідом та високим рівнем технологій гарантуватимуть високу якість виконання робіт та впровадження нових технологій в будівництво на території України.
Успішне втілення механізму співпраці між всіма сторонами міжнародної донорської допомоги забезпечить швидке відновлення зруйнованих об'єктів та інфраструктури, збільшення обсягів робіт та створення нових робочих місць.
Порядок шагів для успішного втілення механізму співпраці:
1. Оцінка потреб у відновленні зруйнованих об'єктів та інфраструктури в регіонах України.
2. Формування робочих груп з представників місцевих забудовників, донорів, закордонних генеральних підрядників та інших зацікавлених сторін.
3. Розробка проектних рішень та підготовка документації для отримання дозволів на будівництво від місцевих органів влади та інших державних інституцій.
4. Залучення інвестицій для початку виконання робіт на першій стадії.
5. Початок виконання робіт з відновлення зруйнованих об'єктів та інфраструктури, зокрема промислової та критичної інфраструктури.
6. Відновлення житлового фонду та будівництво нового житла.
7. Спорудження нової критичної інфраструктури, що сприятиме розвитку економіки та покращенню рівня життя населення.
8. Відновлення соціальної інфраструктури, зокрема шкіл, лікарень, культурних та спортивних закладів.
9. Контроль та координація всіх етапів робіт для забезпечення якості та ефективності виконання.
10. Оцінка результатів та формування планів на майбутнє.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Таким чином, відновлення України стане важливим донорським проектом не тільки для місцевих громад, але й для всього світу. Зробимо крок назустріч до успішного відновлення України і залучення всіх зацікавлених сторін до співпраці.
Також місцевим громадам необхідно вирішити питання залучення місцевих забудовників до програми відновлення як важливої складової успішної реалізації проектів. Це не тільки допоможе забезпечити ефективність виконання робіт та збереження робочих місць, а й сприятиме розвитку місцевих громад та підтримці економіки в цілому. Отже, місцеві забудовники повинні стати ключовим партнером у програмах відновлення після кризових ситуацій в України.
Таким чином, успішна реалізація механізму співпраці між усіма сторонами згідно “плану кроків” дозволить відновити зруйновану інфраструктуру та житловий фонд, збільшити обсяги робіт та створити нові робочі місця. Платформа "Укрбуд – Autodesk" готова надати необхідну технічну підтримку на кожному етапі процесу та забезпечити ефективну та якісну роботу команди міжнародних та місцевих забудовників. Разом ми зможемо створити майбутнє будівництва в Україні в кожному її куточку та забезпечити її успішний розвиток!
30 березня 2023 року відбулася експерт-сесія Клубу Мерів, члени якої мали можливість прослухати виступ та поспілкуватись на тему “Відбудова України: передові технології для ефективної взаємодії та документообігу на міжнародному рівні”. Спікером зустрічі був Володимир Левін, президент Української державної будівельної корпорації “Укрбуд”.
Очільник столиці Віталій Кличко під час повномасштабної війни з росією декілька разів перерозподілив обов'язки між собою та своїми 12-ма заступниками по Київській міськдержадміністрації (КМДА). Зокрема, повноваження звільненого з мерії Олександра Харченка у питаннях підприємництва і управління комунальним майном були передані Валентину Мондриївському та новопризначеному Владиславу Андронову відповідно. Серед іншого, мер міста “відібрав” у Ганни Старостенко підпорядковану їй галузь охорони здоров'я, а замість цього “наділив” її повноваженнями контролювати столичну культуру. При цьому, більшість таких змін могли би залишитися “в таємниці”, адже керівництво Києва майже рік не публікувало відповідні розпорядження на своєму офіційному сайті.
Про це KВ стало відомо з копій розпоряджень КМДА, які столична міськдержадміністрація надала у відповідь на інформаційний запит редакції від 20 березня 2023 року.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Нагадаємо, “минулий” розподіл обов'язків було затверджено розпорядженням КМДА №979 від 03.09.2014 року, до якого в наступні роки багато разів вносилися зміни.
Читайте: Кто за что отвечает в администрации Виталия Кличко с 10.02.2022 года
Як з'ясувалося, діючий тимчасовий розподіл обов'язків між Київським міським головою – головою КМДА, його першими заступниками та заступниками по КМДА було затверджено розпорядженням міського голови Києва Віталія Кличка №170 від 08.04.2022. Надалі, протягом 2022-2023 років, до вказаного документа ще сім разів вносилися зміни – в рамках розпоряджень №206 від 29.04.2022, №286 від 06.06.2022, №425 від 10.08.2022, №468 від 01.09.2022, №618 від 01.11.2022, №140 від 24.02.2023 і №206 від 20.03.2023.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Так, відповідно до розпорядження №170 від 08.04.2022, очільник міста поклав на свого заступника Валентина Мондриївського частину повноважень, які раніше виконував тепер вже ексзаступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Олександр Харченко (звільнений 9 березня 2022 року). Серед іншого, Мондриївському було доручено контроль над роботою Департамента промисловості та розвитку підприємництва КМДА.
Іншу частину обов'язків звільненого Олександра Харченка, згідно з вищезгаданим розпорядженням №286 від 06.06.2022, Віталій Кличко делегував своєму заступнику з питань здійснення самоврядних повноважень Владиславу Андронову. Мова йде про питання контролю над роботою Департамента комунальної власності КМДА. До нього ці задачі протягом двох місяців виконувала заступниця голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Марина Хонда. Нагадаємо, на посаду заступника очільника столичної міськдержадміністрації Владислав Андронов був призначений 1 червня 2022 року.
Читайте: Замість звільненого Харченка Кличко призначив своїм заступником Андронова
Крім того, відповідно до розпорядження №618 від 01.11.2022 Віталій Кличко перерозподілив обов'язки між відразу декількома своїми заступниками. Так, він “забрав” у свої заступниці Ганни Старостенко функції контролю над Департаментом охорони здоров'я КМДА, які вона виконувала з кінця 2020 року, і “повернув” їх своєму першому заступнику Миколі Поворознику.
При цьому, очільник міста поклав на Старостенко обов'язки щодо контролю над Департаментом культури КМДА, які до цього виконував заступник голови столичної міськдержадміністрації Валентин Мондриївський.
Також нові повноваження отримав і заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Володимир Прокопів. Згідно з вищезгаданим розпорядженням №140 від 24.02.2023, на нього було покладено обов'язки щодо прийняття рішень про накладення фінансових санкцій за порушення ст. 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" – “Відповідальність юридичних осіб за порушення законодавства про охорону культурної спадщини”.
Варто зазначити, KВ подала вищевказаний запит у зв'язку з тим, що станом на ранок 20 березня 2023 року розпорядження №170 від 08.04.2022 не було опубліковане на сайті КМДА – це доводить відповідний скріншот. Втім, вказаний документ з'явився на інтернет-ресурсі того ж дня, 20 березня – ймовірно, вже після отримання відповідного листа від редакції. При цьому, в своїй відповіді КМДА вже повідомила про те, що "станом на 24 березня 2023 року на Офіційному порталі Києва оприлюднено зазначені вище розпорядження".
Таким чином, станом на сьогодні у КМДА діє наступний розподіл обов'язків.
Київський міський голова, голова КМДА Віталій Кличко
Очолює виконавчий орган Київради (КМДА), здійснює керівництво його діяльністю, відповідає за виконання покладених на КМДА повноважень.
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах: внутрішнього фінансового контролю та аудиту; антикорупційної політики; реалізації державної політики щодо державної таємниці; транспорту.
Кличко безпосередньо керує Науково-економічною радою при КМДА та очолює Колегію КМДА.
Направляє, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту КМДА;
Департаменту транспортної інфраструктури КМДА;
Управління з питань запобігання та протидії корупції апарату КМДА;
сектора режимно-секретної роботи апарату КМДА.
Координує діяльність: ДП “Проектний інститут “Укрметротунельпроект”; державного територіально-галузевого об'єднання "Південно-Західна залізниця"; ПрАТ "Метробуд", АТ "Київметробуд"; підприємств, установ та організацій річкового, автомобільного та вантажного транспорту незалежно від форм власності; підприємств, установ та організацій зв'язку, кабельного телебачення та поштового зв'язку незалежно від форм власності.
Крім того, столичний градоначальник контролює діяльність районних у Києві державних адміністрацій (РДА).
Також він взаємодіє з Міністерством фінансів, Міністерством інфраструктури, Національним агентством з питань запобігання корупції, Службою безпеки України тощо.
Київському міському голові безпосередньо підпорядковуються:
патронатна служба Київського міського голови (сектор) апарату КМДА;
Управління аналітичного забезпечення Київського міського голови апарату КМДА.
Перший заступник голови КМДА Микола Поворозник
Виконує обов'язки, визначені міським головою, несе персональну відповідальність за стан справ на дорученій “ділянці роботи”, а у разі відсутності міського голови виконує його обов'язки як голови КМДА,
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у таких галузях: соціально-економічного розвитку; зовнішньоекономічної діяльності; інвестиційної діяльності та державно-приватного партнерства; бюджету, фінансів та цін; міжнародних відносин; охорони здоров'я тощо.
Координує діяльність заступників голови КМДА, структурних підрозділів КМДА, столичних РДА, а також територіальних підрозділів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади з питань, що законодавством відносяться до компетенції КМДА.
Взаємодіє з: Міністерством економіки, Міністерством фінансів, Міністерством закордонних справ, Міністерством охорони здоров'я, Національним агентством України з питань державної служби тощо.
Візує документи щодо питань проходження державної служби та з питань діяльності структурних підрозділів КМДА, які подають Київському міському голові керівники структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування Київського міського голови.
Вживає заходи щодо запобігання інфекційним захворюванням епідеміям, епізоотіям та їх ліквідації.
Направляє, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Апарату КМДА;
Департаменту економіки та інвестицій КМДА;
Департаменту фінансів КМДА;
Департаменту охорони здоров'я КМДА (з 1 листопада 2022 року).
Координує діяльність Печерської РДА.
Заступник голови КМДА Петро Пантелеєв
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах: житлово-комунального господарства; благоустрою; використання природних ресурсів та охорони навколишнього середовища.
Взаємодіє з: Міністерством розвитку громад та територій, Міністерством енергетики, Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів та іншими центральними органами виконавчої влади тощо.
Координує діяльність АТ "Київенерго", ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі", ПрАТ "Компанія Київенергохолдинг", ТОВ "Євро-Реконструкція", АТ "Київгаз", ПрАТ "Акціонерна компанія "Київводоканал", ПрАТ "Київспецтранс".
Направляє, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту житлово-комунальної інфраструктури КМДА;
Управління екології та природних ресурсів КМДА;
Департаменту міського благоустрою КМДА.
Координує діяльність Святошинської РДА.
Заступник голови КМДА Валентин Мондриївський
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у галузях: освіти та науки; реклами; промисловості, побутового і торговельного обслуговування; сприяння розвитку підприємництва тощо.
Взаємодіє з: Міністерством освіти та науки, Міністерством з питань стратегічних галузей промисловості, Міністерством аграрної політики та продовольства, Державною службою експортного контролю, Державною регуляторною службою, Антимонопольним комітетом та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
Координує діяльність ПрАТ “Київхліб”, а також взаємодіє з Торгово-промисловою палатою України і Київською торгово-промисловою палатою.
Спрямовує та координує діяльність: державного виробничого підприємства “Скіф”;
державного науково-дослідного центру надпровідникової радіоелектроніки “Айсберг”, державного науково-виробничого підприємства “Захід ”, малого державного підприємства – навчального науково-виробничого центру “Перспектива”.
У межах своїх повноважень спрямовує, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту освіти та науки КМДА;
Управління з питань реклами КМДА;
Департаменту промисловості та розвитку підприємництва КМДА.
Координує діяльність Подільської РДА.
Заступниця голови КМДА Ганна Старостенко
З 1 листопада 2022 року вона забезпечує здійснення повноважень КМДА у сфері культури.
Взаємодіє з: Міністерством культури та інформаційної політики та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
Спрямовує, координує та контролює діяльність безпосередньо підпорядкованого Департаменту культури КМДА.
Координує діяльність Деснянської РДА.
Заступник голови КМДА Вячеслав Непоп
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сфері: житлового будівництва та будівництва об'єктів соціальної сфери, освіти, комунального господарства та об'єктів іншого призначення на території Києва; державного архітектурно-будівельного контролю (ДАБК).
В межах своїх повноважень взаємодіє з Міністерством розвитку громад та територій та іншими центральними органами виконавчої влади, РДА тощо.
Координує діяльність ПрАТ "Холдингова компанія "Київміськбуд" і ПАТ "Київпроект".
Спрямовує, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту будівництва та житлового забезпечення КМДА;
Департаменту з питань ДАБК КМДА.
Координує діяльність Солом'янської РДА
Заступниця голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Марина Хонда
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах: розвитку місцевого самоврядування; проведення реформ у сферах децентралізації та місцевого самоврядування; внутрішньої політики; соціального забезпечення та соціального захисту населення; зайнятості населення, праці та заробітної плати; щодо забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків; з питань дітей та сімей з дітьми; материнства та дитинства, сім'ї та молоді; туризму та курортів.
Взаємодіє з: Міністерством соціальної політики, Державним комітетом телебачення і радіомовлення та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
У межах своїх повноважень спрямовує, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту суспільних комунікацій КМДА;
Департаменту соціальної політики КМДА;
Служби у справах дітей та сім'ї КМДА;
Управління туризму та промоцій КМДА.
Координує діяльність Дніпровської РДА
Заступниця голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Олена Говорова
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах молодіжної політики, фізичної культури та спорту; національно-патріотичного виховання.
Взаємодіє з: Міністерством молоді та спорту та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
Спрямовує, координує та контролює діяльність безпосередньо підпорядкованого Департаменту молоді та спорту КМДА.
Заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Костянтин Усов
Забезпечує здійснення повноважень КМДА з питань: дозвільної системи у сфері господарської діяльності та надання адміністративних послуг; державної реєстрації майнових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців; реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб на території Києва та надання відомостей із Державного земельного кадастру тощо.
Взаємодіє з: Міністерством юстиції та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
Направляє, координує та контролює діяльність безпосередньо підпорядкованих структурних підрозділів:
Департаменту (Центру) надання адміністративних послуг КМДА;
Департаменту з питань реєстрації КМДА.
Координує діяльність Управління транспорту та міської мобільності та Управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури КМДА; КП “Київтранспарксервіс”, КП “Центр організації дорожнього руху” та Комунальної служби перевезень КМДА.
Заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Володимир Прокопів
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах: охорони культурної спадщини; самоврядного контролю за станом благоустрою та житлово-комунального господарства Києва.
Взаємодіє з: Міністерством культури та інформаційної політики та іншими центральними органами виконавчої влади.
Приймає рішення про накладення фінансових санкцій за порушення законодавства про охорону культурної спадщини, передбачене ст. 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини", яке оформмлюється постановою про накладення фінансових санкцій після розгляду складених Департаментом охорони культурної спадщини КМДА матеріалів, що засвідчують факт правопорушення.
Направляє, координує та контролює діяльність структурних підрозділів безпосереднього підпорядкування:
Департаменту охорони культурної спадщини КМДА;
Управління (інспекції) самоврядного контролю КМДА.
Координує діяльність Голосіївської РДА.
Заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Петро Оленич
Забезпечує здійснення повноважень у сферах: цифровізації, цифрового розвитку, цифрової економіки, цифрових інновацій, електронного урядування та електронної демократії, розвитку інформаційного суспільства, інформатизації, розвитку регіональних електронних інформаційних ресурсів та інтероперабельності, телекомунікацій, електронної комерції та бізнесу, розвитку IT-індустрії на території Києва; використання та охорони земель; регулювання земельних відносин; містобудування та архітектури на території столиці.
Взаємодіє з: Міністерством цифрової трансформації, Міністерством розвитку громад в територій, Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру та іншими центральними органами виконавчої влади, РДА, постійними комісіями Київради.
Разом із Департаментом земельних ресурсів КМДА подає до постійної комісії Київради з питань архітектури, містобудування та земельних відносин проєкт висновку щодо можливості поновлення договорів оренди земельних ділянок, термін дії яких закінчився, без прийняття Київрадою відповідного рішення.
Направляє, координує та контролює діяльність:
Департаменту інформаційно-комунікаційних технологій КМДА;
Департаменту земельних ресурсів КМДА;
Департаменту містобудування та архітектури КМДА.
Координує діяльність Оболонської РДА.
Заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Андрій Крищенко
Забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах: територіальної оборони; мобілізаційної підготовки та мобілізації; цивільного захисту; пожежної безпеки; взаємодії із правоохоронними органами, органами юстиції, громадськими формуваннями з охорони громадського порядку та державного кордону на території Києва тощо.
Взаємодіє з: Міністерством внутрішніх справ, Міністерством оборони, Державною службою з надзвичайних ситуацій та іншими центральними органами виконавчої влади, РДА, постійними комісіями Київради.
Направляє, координує та контролює діяльність Департаменту муніципальної безпеки КМДА.
Координує діяльність Дарницької РДА.
Заступник голови КМДА з питань здійснення самоврядних повноважень Владислав Андронов
З 6 червня 2022 року він забезпечує здійснення повноважень КМДА у сферах управління комунальним майном та приватизації, а також управління архівною справою та діловодства.
Взаємодіє з: Міністерством розвитку громад та територій, Фондом державного майна України та іншими центральними органами виконавчої влади, столичними РДА, комісіями Київради.
У межах своїх повноважень спрямовує, координує та контролює діяльність структурних підрозділів КМДА безпосереднього підпорядкування:
Департаменту комунальної власності КМДА;
Державного архіву Києва.
Координує діяльність Шевченківської РДА.
Фото: колаж КВ
КиївВлада
У рамках програми гуманітарної допомоги UNICEF передав КП “Київтеплоенерго” 8 генераторів. Чотири з них – надвисокої потужності (500 кВА).
Про це, як стало відомо KВ, повідомляє КМДА.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
"Вони будуть використовуватись як альтернативні джерела живлення для київських котелень у випадку вимкнень електроенергії", – йдеться у повідомленні.
Загалом ці теплоджерела обслуговують 5 дитсадків, 4 школи, 2 лікарні та 230 багатоповерхових житлових будинків столиці.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Нагадаємо, під час війни UNICEF надає допомогу у відбудові об’єктів пошкодженої інфраструктури, яка забезпечує інтереси українських дітей.
Читайте: “Київводоканал” отримав ще генератори від Юнісеф
Нагадаємо, КП “Київтеплоенерго” де-факто було створене Київрадою в 2006 році, але забезпечувати мешканців столиці теплом і гарячою водою це підприємство почало у 2018 році. До цього цим займалося вищезгадане ПАТ “Київенерго” – компанія мільярдера Ріната Ахметова.
За свою нетривалу історію вказане КП встигло стати одним із найбільших і найскандальніших розпорядників коштів бюджету Києва.
Читайте: У “Київтеплоенерго” вирішили приховати результати державної перевірки та уникнути відповідальності
Так, на момент створення статутний фонд КП “Київтеплоенерго” становив лише 5 тис. гривень. У березні 2018 року Київрада збільшила його на 1,2 млрд гривень, а у вересні 2018 року цьому підприємству було додано ще 800 млн гривень. У березні 2019 року міська влада збільшила статутний капітал КП “Київтеплоенерго” на 300 млн гривень, а у жовтні 2021 року – ще на 2 млрд гривень.
Очолює КП “Київтеплоенерго” В'ячеслав Бінд з 22 грудня 2018 року. Сферу ЖКГ у Києві з 2014 року контролює заступник голови КМДА Петро Пантелеєв.
Фото: КМДА
КиївВлада
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0006
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 7
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0005
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145050', '144900', '144903')
ORDER BY `published` DESC
0.0014
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0013
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.4812
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 680, 10
0.3460
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC
0.1779
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 213, 10
0.0122
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('133248', '133234', '133174', '133149', '133093', '133055', '133013', '132970', '132902', '132853')
0.1926
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-17 07:19:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)