Епідемія шириться територією столичного регіону – нові осередки хвороби з’явилися в дитсадках та одній з обласних лікарень. Щоби протидіяти хворобі влада підтримує безкоштовну телемедицину: тепер мешканці Київщини мають змогу проконсультуватися з лікарем онлайн. Тим часом, життя не стоїть, триває велике будівництво. На нього обласна влада витратила майже 70 млн гривень.
Про це KV стало відомо за результатами онлайн-брифінгу в.о. голови КОДА Василя Володіна щодо ситуації у Київській області 10 червня.
Коротка довідка про епідемситуацію
Захворіло 1865 людей, видужало 595, померло 38. 231 людина – на стаціонарному лікуванні, 1634 на самоізоляції. 7537 під медичним наглядом.
Консультації онлайн
Бізнес і влада продовжують активно співпрацювати: КОДА та онлайн-хаб Doc.ua підписали меморандум про співпрацю. Хаб входить до складу групи компаній "Ефективні інвестиції". Тепер протягом червня мешканці Києва та області зможуть скористатися безкоштовною аудіоконсультацією лікарів і пройти інформаційне онлайн-тестування на симптоми коронавірусу. Лікарі проконсультують, допоможуть скласти алгоритм дій і визначити симптоматику, розшифрувати результати аналізу. Тривалість консультації – 10 хвилин. Отримати послугу можна після реєстрації на сайті онлайн-хабу.
Ситуація в ковід-осередках
У будинку літніх людей у селі Зазим'я, після отримання повторних результатів ПЛЦ-тестування з'ясувалося, що інфікованих немає, санітарно-контрольний пост знятий.
У дитячому садку "Калинка", Бровари, знайдено інфікованих дев’ятеро дітей і троє дорослих.
Дитячий садок у Боярці: на стаціонарі 1 дитина. Виховательці, у якій першої був виявлений COVID, лікарі надають медичну допомогу. Інші дорослі і діти на самоізоляції, протестовано 25 дітей і 17 дорослих. 8 червня проведено ПЛР-тестування батькам хворих дітей, 9 червня – 25 педагогам. Результати досліджуються, заклад повністю закрито до 26 червня. Проведена дезінфекція приміщень, люди, що контактували з інфікованими, попереджені про необхідність самоізоляції.
Дитячий садок "Казка", Ірпінь – є одна хвора, помічник кухаря, відвідувала дитсадок 29 травня, контактувала з 17 людьми. Інфекцію виявили 5 червня. Зараз вона на самоізоляції, людей, що мали контакт із інфікованою, перевіряли 10 червня.
Новий осередок
3 червня вірус виявили у буфетниці терапевтичного відділення Яготинської центральної районної лікарні. На даний момент вона перебуває на лікуванні в інфекційному відділенні Переяслав-Хмельницької ЦРЛ. Проведено 42 експрес-тести медпрацівників та іншого персоналу трьох відділень Яготинської ЦРЛ. Отримано 12 позитивних результатів – 11 лікарів та медсестер і 1 буфетниця дитячого відділення. Всі інфіковані на самоізоляції, обстеження медпрацівників ЦРЛ триває.
Станом на 10 червня терапевтичне, педіатричне та пологове відділення Яготинської райлікарні повністю закриті для відвідування. Інші відділення працюють в штатному режимі, поліклініка приймає за направленням сімейного лікаря. Потік пацієнтів на госпіталізацію профілів зазначених відділень перенаправляється до Баришівської ЦРЛ, Березанської міської лікарні та Броварської багатопрофільної клінічної лікарні. Попереджена служба екстреної медичної допомоги.
Медпрацівники
Всього з початку пандемії в Київській області інфіковано 372 медпрацівники. Більша половина перебуває в лікарнях Києва. 1222 працівника закладів охорони здоров'я, які безпосередньо надають допомогу хворим на коронавірус, за квітень виплачено надбавку в розмірі 4 млн 432 тис. гривень.
Нове районування Київщини
Наразі Київська область, як і решта областей країни, перебуває у процесі адміністративної реформи, а саме: укрупнення районів. Замість 25, на які зараз поділена область, планується створити уп’ятеро менше. Це має зменшити чиновницький апарат та відповідно витрати на нього. Йдеться про присутність регіональних відділень органів виконавчої влади в новоутворених районних центрах, що не перетинається із утворенням та діяльністю об'єднаних територіальних громад, завдання котрих – надавати послуги своїм мешканцям та піклуватися про їхнє комфортне та безпечне життя.
На сьогодні розглядається два варіанти адміністративно-територіального поділу Київщини – з п'ятьма або шістьма районами. Головне питання, яке турбує кожну громаду, – визначення нових адміністративних центрів районів. Принцип, за яким вони визначаються, прописаний у Методиці, затвердженій Міністерством розвитку громад і територій, також це воля самих громад. Критерій за методикою – населення центру має бути понад 50 тис. чоловік, він має бути розташований не ближче за 30 кілометрів до міста Києва, а віддаленність підпорядкованих населених пунктів має бути не більше 60 кілометрів від райцентру, тощо.
Після кожної зустрічі протоколи нарад передаються до профільного Міністерства.
Робочі поїздки
Із робочими поїздками Василь Володін вже відвідав Миронівський, Сквирський, Богуславський та Вишгородський райони. В центрі уваги – своєчасне виконання проєктів “Великого будівництва”, стан місцевих підприємств, які забезпечують економічний розвиток області, та проведення зустрічей із представниками бізнесу, де обговорюється залучення нових інвестицій та створення нових робочих місць. Також для Володіна важливо дізнаватись про проблеми районів безпосередньо від їхніх мешканців. Головними є дороги, медицина, транспорт та належний стан інфраструктури.
“Велике будівництво”
Цей проєкт стартував в області у березні 2020 року. Дата його закінчення – 14 грудня цього року. Він охоплює 6 шкіл, 7 дитячих садочків, 5 стадіонів. Загальний обсяг фінансування у 2020 році по усіх проєктах складає 260,7 млн гривень. З них вже освоєно 68 млн гривень. Рівень виконання становить більше 26%.
“Спортивна Київщина”
Втілюється також программа “Спортивна Київщина”, яка має бути завершена до наступного січня. У рамках її виконання вже збудовано 136 майданчиків. Минулого тижня було відкрито майданчик та міні-футбольне поле у селі Стайки Вишгородського району. Ще відкрито майданчики у селі Гоголеві Броварського району, селі Студеники Переяслав-Хмельницького району, селі Потік Миронівського району. Та міні-футбольні поля у Згурівському районі – в селищі Згурівка та селі Велика Олександрівка. До кінця року має бути введено в експлуатацію ще 77 об'єктів.
Фото: коллаж KVКиевVласть
Проблеми з київськими недобудовами Анатолія Войцеховського та інших забудовників є типовими для всієї України. Вирішення цих проблем лежить у площині змін до чинного законодавства, які дозволять залучати до такої роботи кошти безвідповідальних чи злочинних забудовників, які кинули напризволяще приватних інвесторів – покупців квартир, а також кошти з державного бюджету. Також багато залежить від самих приватних інвесторів, які мають організуватись та взяти на себе частину відповідальності.
Про це КиевVласть в дистанційному режимі поговорила з заступником Київської міськдержадміністрації (КМДА) В`ячеславом Непопом (на фото), який, відповідно до своїх повноважень, займається в столиці проблемою недобудов та приватних ошуканих інвесторів у житло.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
KV: Яка зараз ситуація з недобудованими об’єктами групи будівельних компаній Войцеховського – ТОВ “Сіті-Груп” та ТОВ “Укогруп”?
В`ячеслав Непоп: Як ви знаєте, структурні підрозділи КМДА здійснюють комплекс заходів стосовно приведення ситуації з незаконними забудовами групи компаній ТОВ “Укогруп” та “Сіті-Груп” до вимог законодавства. Крім того, питання щодо врегулювання проблем довгобудів постійно розглядаються на засіданнях комісії з вирішення проблемних питань по об’єктах незавершеного будівництва, що створена розпорядженням №236 КМДА від 18 березня 2015 року, під головуванням профільного заступника голови КМДА. Це питання перебуває в полі постійної уваги голови КМДА Віталія Кличка, за участю якого проводяться засідання робочих груп, круглих столів, робочих нарад та зустрічей.
За результатами засідань напрацьовані та виконуються ряд доручень, відповідно до пп 11 п. “а” ч.1 ст. 31 закону “Про місцеве самоврядування в Україні” стосовно вжиття заходів щодо організації роботи, пов’язаної із завершенням будівництва житлових будинків, що споруджувалися із залученням коштів фізичних осіб у зв’язку із неспроможністю груп компаній ТОВ “Сіті-Груп” та ТОВ “Уко-груп” продовжувати такі будівництва.
Зокрема:
- постачальники послуг (КП “Київтеплоенерго”, ПрАТ “АК “Київводоканал”, ПрАТ “ДТЕК “Київські електромережі”, ПАТ “Київгаз”) при видачі технічних умов на добудову таких будинків в установленому порядку опрацьовують питання можливості зменшення фінансового навантаження на забудовників, функції яких виконують житлово-будівельні кооперативи за умови забезпечення надійної експлуатації житлових будинків;
- в установленому порядку опрацьовуються питання зменшення відсоткової ставки орендної плати за земельні ділянки до введення в експлуатацію таких житлових будинків;
- опрацьовуються в установленому порядку питання зменшення розміру або звільнення від сплати пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури Києва для житлово-будівельних кооперативів, створених з числа інвесторів таких житлових будинків.
KV: Неодноразово лунала думка, що питання добудови проблемних об`єктів потребує врегулювання на законодавчому рівні. Яке саме врегулювання потрібне?
В`ячеслав Непоп: Сьогодні відсутні чіткі способи та межі реалізації повноваження органів місцевого самоврядування, зокрема, з визначенням джерел фінансування об’єктів незавершеного будівництва. Немає встановлення чітких механізмів вирішення зазначених проблем з урахуванням перш за все інтересів інвесторів. Вирішення цих проблем має дозволити вирішити проблему з об`єктами ТОВ “Уко-груп”, ТОВ “Сіті-груп” та інших в повному обсязі.
КМДА неодноразово зверталася до президента, прем’єр-міністра, віце-прем’єра, міністра регіонального розвитку, будівництва та ЖКГ з пропозиціями щодо вдосконалення законодавства в частині розв’язання проблем довгобудів. Зокрема, президенту Володимиру Зеленському та прем’єру Олексію Гончаруку 18 вересня 2019 року було направлено листи з проханням доручити відповідним міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади із залученням КМДА забезпечити підготовку законопроєкту про врегулювання ситуації, пов’язаної з довгобудами.
На офіційному сайті Міністерства розвитку громад та територій України оприлюднено для обговорення проєкт закону “Про особливості врегулювання добудови проблемних об’єктів житлового будівництва”. 15 січня поточного року КМДА листом №004-128 направила міністерству свої пропозиції та зауваження до законопроєкту. Зокрема, пропонується добудова таких об’єктів за рахунок:
майна та коштів власників будівельного бізнесу, які створили зазначені проблеми;
коштів державного бюджету;
коштів, залучених від інвестиційних проєктів.
KV: Як неприйняття найближчим часом змін до законодавства вплине на темпи добудови незавершених об`єктів?
В`ячеслав Непоп: Спільними зусиллями забудовників – житлово-будівельних кооперативів (ЖБК) та органів виконавчої влади вжиті заходи щодо приведення до вимог законодавства та, за умови спрощення процедури землевідведення, отримання дозвільних документів на початок та завершення будівельних робіт, погодження відхилень від ДБН, які допустили попередні забудовники у вже збудованих житлових будинках, першочергово могли б бути введені в експлуатацію:
ЖК “Науковий” – ОК “ЖК “Науковий”, вул. Петропавлівська, 40;
ЖК “Маргарита” – ОК “ЖБК “Булгаков”, вул. Булгакова, 12-А;
ЖК “Сосновий Бір” – ОК “ЖБК “Екобуд”, вул. Олевська, 13/50;
ЖК “Синєозерний” – на перетині проспектів Правди та Георгія Гонгадзе;
ЖК “Мозаїка” – ГО “Об’єднання інвесторів “ЖК Мозаїка”, Стратегічне шосе, 53;
ЖК “Східна Брама” – ОК “ОБК Східна брама”, вул. Світла, 3-Д;
ЖК “Перлина Троєщини” – ОК “ЖБК “Наша Перлина”, вул. Закревського, 42-А;
ЖК “Лего Хаус” – ОК “ЖБК “Сиваський”, вул. Сиваська, 12/2.
KV: Тобто постраждалі інвестори беруть на себе відповідальність за свої будинки?
В`ячеслав Непоп: Переважно так. Більшість постраждалих інвесторів, усвідомлюючи і свою відповідальність за ситуацію, створюють юридичні особи (зокрема ЖБК) та беруть на себе виконання функцій замовника по добудові таких об’єктів.
Однак, частина інвесторів “об`єктів Войцеховського”, підбурювана деякими деструктивно налаштованими особами, що переслідують власні плани щодо політичної кар’єри та намагаються допомогти попередньому забудовнику уникнути відповідальності, вимагають прийняти рішення, щоб міські комунальні підприємства завершили будівництво за кошти бюджету та ввели проблемні об’єкти в експлуатацію.
KV: Наскільки прийнятним є механізм добудови проблемних об`єктів за рахунок міського бюджету?
В`ячеслав Непоп: Застосування механізму добудови об’єктів незавершеного будівництва за рахунок бюджетних коштів створить значне додаткове обтяження на бюджет Києва, а також вплине на реалізацію конституційного права на отримання житлових площ громадянами, які, відповідно до законодавства України, потребують поліпшення житлових умов: черговики квартирного обліку, пільгові категорії населення, соціально-незахищені верстви населення та особи, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність держави тощо.
Та є ще один важливий аспект. Комунальні підприємства (КП) утворюються як самостійні суб’єкти господарювання, основним узагальнюючим показником фінансового результату господарської діяльності яких є прибуток, який використовується, зокрема й з метою наповнення відповідного місцевого бюджету. Отже діяльність КП та їх правочини не повинні ослаблювати економічні основи місцевого самоврядування. І прийняття посадовими особами органів місцевого самоврядування, місцевих державних адміністрацій рішень про визначення КП замовниками завершення будівництва проблемних об’єктів може бути кваліфіковане, як зловживання владою або службовим становищем, що тягне за собою відповідальність, передбачену ст. 364 Кримінального кодексу.
Необхідно зазначити, що Головне слідче управління Національної поліції проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №12012110060000120, зареєстрованому в ЄРДР 26 листопада 2012 року – за фактами вчинення службовими особами групи компаній ТОВ “Сіті-Груп” та ТОВ “Укогруп” кримінальних правопорушень. Однак це кримінальне провадження досі не завершене.
KV: І наостанок. Як вплинув карантин на роботу із завершення будівництва довгобудів?
В`ячеслав Непоп: Відповідно до протоколу №2 від 10 березня 2020 року позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій під головуванням прем’єр-міністра Дениса Шмигаля, проведення усіх нарадчих заходів та засідань колегіальних і дорадчих органів (за винятком виключних випадків), особистих прийомів громадян в усіх органах державної влади та органах місцевого самоврядування до особливого розпорядження скасовано.
Враховуючи це, були перенесені парламентські слухання щодо законопроєкту, яким передбачається врегулювання питань щодо довгобудів.
Читайте: Туманные перспективы: в Киеве никто не может достроить ЖК “Приозерный”Фото: KV
КиевVласть
Розподіл Київської області за районами та центрами укрупнених округів став черговим каменем спотикання в адмінтерреформі. Чергова дискусія розгорнулася навколо адміністративного центру майбутнього Ірпінського району. Потенційний центр за географічною і транспортною доступністю керівники тергромад Київщини бачать саме в селищі Бородянка, а не в місті Ірпінь. І доки ОТГ пишуть листи с пропозиціями внесення змін до проєкту вищому керівництву, решта районів майбутнього округу зважують всі “за” і “проти”.
Як стало відомо KV, 7 квітня на позачерговій сімдесят сьомій сесії Бучанська міськрада прийняла рішення звернутися до Кабміну, Мінрозвитку громад, Київської ОДА щодо внесення змін до проєкту адміністративно-територіального субрегіонального рівня Київської області.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Депутати Бучанської громади просять КОДА врахувати їхню пропозицію щодо реформування адмінтерустрою та визначити центром майбутнього району (робоча назва) селище Бородянка замість міста Ірпінь.
Нагадаємо, що підготовлений Київською ОДА проєкт адмінтерустрою субрегіонального рівня передбачає розподіл області на п’ять районів замість існуючих 25-ти. Серед одиниць субрегіонального рівня було визначено Ірпінський район у складі об’єднаних тергромад: Боярської, Бучанської, Бородянської, Вишгородської, Гостомельської, Іванківської, Ірпінської та Поліської.
Читайте: Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Свою позицію в міськраді обґрунтували тим, що запропонований проєкт обласної адміністрації не відповідає європейським стандартам поділу NUTS та методиці формування адміністративно-територіальних одиниць. А саме: транспортній доступності від потенційного центру району – міста Ірпінь до громад, які планується включити до складу Ірпінського району. Враховуючи це, Бородянка, на їхню думку, за транспортною доступністю якраз є тим рівновіддаленим центром від усіх громад, а також має необхідну інженерно-транспортну та соціальну інфраструктуру.
Відео: сесійне засідання Бучанської міськради від 7.04.2020 року
За словами голови Бучанської ОТГ Анатолія Федорука, відповідей на звернення громада ще не отримувала. Проте на місцях мають надію, що урядовці, обласна влада, профільне міністерство ухвалять рішення виключно в інтересах тергромад.
“Аргументи щодо визначення Бородянки центром субрегіонального рівня є вагомими і практичними, починаючи від матеріально-технічного до транспортного сполучення, географічної інфраструктури і відстані до населених пунктів. В Ірпені немає вільних приміщень для розміщення новоствореної служби. І аргументація, чому центр району не Буча, і базується також за цими принципами. Навіщо витрачати більше 150 млн гривень на будівництво приміщень, коли вони напівпорожні є в наявності у Бородянці і куди набагато зручніше буде добиратися представникам органів місцевого самоврядування за потреби. Де Полісся, Іванків і де розташований Ірпінь.
Дискусія, на превеликий жаль, зводиться в силу необізнаності деякими персонами, які лобіюють, щоб саме у них був адмінцентр. Не розуміють навіть функціоналу цього субрегіонального рівня. Ті, хто опікувався реформою, чітко розуміють, які послуги надаватимуться на базовому рівні, а які і для кого, на субрегіональному. Субрегіональний рівень – це зовсім інша компетенція і громадянам їхати до центру за отриманням якихось послуг не потрібно – все надаватиметься на місцях в громадах.
З точки зору логістики, а не політики, яку приплітають опоненти, більш правильно, якщо ми не збільшуватимемо транспортне навантаження в бік Києва, а навпаки, розвантажимо”, – резюмував він.
Підтримали пропозицію бучанських депутатів одноголосно і в Бородянській ОТГ. Депутати вже звернулися до вищого керівництва держави щодо визначення Бородянки центром майбутнього укрупненого району.
Читайте: Минрегион так и не определился с созданием Обуховского повета
“На позачерговій сесії прийнято, без перебільшення, доленосне рішення щодо звернення до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку громад і територій та Київської облдержадміністрації про визначення Бородянки центром майбутнього укрупненого району (субрегіонального рівня). Я вважаю це логічним і вивіреним, оскільки Бородянка має структурні переваги: рівновіддаленість від усіх інших громад, зручне транспортне сполучення, відповідну інженерно-транспортну та соціальну інфраструктуру, адміністративні будівлі для роботи органів державної влади, логістичну складову та інше”, – зазначив у дописі на своїй сторінці в Facebook голова громади Олександр Сахарук.
Як розповів KV голова Бородянської ОТГ Олександр Сахарук, у Бородянці є потужна опорна лікарня, на основі якої можно розвивати медичну базу і надалі. І саме Бородянка логічна з точки зору розташування і доступності: 20 км до Макарова, Бучі та Іванкова.
“В Іванкові кажуть, що у них з Бородянкою немає сполучення, але якщо буде сформований новий район, то відповідно, буде напрацьоване і транспортне сполучення. Для проведення оперативних нарад, комунікації приїхати до Бородянки, де буде працювати префект, найзручніше і Макарівському району, який тягнуть до Василькова і з яким вони взагалі несуміжні. За потреби, Бородянці ніщо не заважає звернутися до ВР, щоб отримати статус міста, за чисельністю населення ми підходимо. Райони історично пов’язані і якщо уряд почує логічну позицію низів, то це буде справжня демократія”, – зазначив він.
Як стало відомо KV, відповідну позицію Бучанської та Бородянської громад підтримано вже і депутатами Макарівської і Бородянської райрад. Найближчим часом плануються сесії у Поліському та Іванківському районах.
Пропозицію громад також підтримує і діючий народний депутат Ольга Василевська-Смаглюк, яка також звернулася з листом до профільного міністерства, Асоціації міст України, Мінрозвитку громад.
Як зазначив у коментарі KV в.о. голови Ірпінської міської ради Андрій Літвинов, Ірпінь і Буча є політичними конкурентами. Тому Бучі політично не вигідно, щоб центром став саме Ірпінь.
“У кожної ради є своє бачення та позиція, і таких міських і селищних рад в області більше ста. Але з іншого боку, якщо подивитися на конкретні факти, а вони демонструють як бучанцям краще: їхати 30 км до райцентру чи подолати відстань до Ірпеня за 5 хв, це – зовсім різні речі. І це рішення, яке прийняла Бучанська міськрада – суто політичне, а не об'єктивне і не стосується задоволення потреб мешканців громади. Достатньо лише виміряти відстань, приїхати до Бородянки і подивитися на рівень благоустрою, надання адміністративних послуг для мешканців і рівень Ірпеня. Це – небо і земля. Сьогодні неважливо, хто буде адмінцентром. Будь-яке місто чи населений пункт може бути центром району. Ми також можемо сказати, а чому саме Бородянка і дуже довго сперечатися. Але цей центр, який буде погоджено, повинен мати не політичну, а державницьку позицію. Повинен враховуватися лише один принцип – це має бути сучасний і рівнодоступний центр для мешканців, з наближеними послугами і об’єктивною реакцією влади. Це має бути міський населений пункт з відповідним розвитком, адже від цього залежатиме рівень надання адмінпослуг. Від цього виграють всі громади. Це має бути виважене рішення. Але в будь-якому випадку остаточне рішення приймає Київська ОДА та Кабмін і вони бачать такий центр саме в Ірпені. На жаль, це питання намагаються політично накручувати”, – розповів він.
Позиція
KV також вирішила поцікавитись у керівників громад та районних рад, які увійдуть до складу потенційного укрупненого Ірпінського району, чи підтримують вони позицію Бучанської та Бородянської громад. Наскільки це рішення є виваженим і чи відповідає потенціал Бородянки майбутньому райцентру.
Голова Вишгородської райради Ростислав Кириченко:
Пропозицію підтримати дане звернення рада не отримувала. Але за методикою формування адміністративно-територіальних одиниць за кількістю населення підпадає лише місто Ірпінь. Ми також можемо прийняти рішення про те, щоб центром Ірпінського регіону стало, наприклад, місто Вишгород. Тут також розвинута інфраструктура і значний потенціал. У порівнянні з Бородянкою, то у місті взагалі більше адмінбудівель, маштабніші лікарня і відділ поліції, і ми ближчі до Києва. Щодо територіальної доступності, то її нова влада обіцяє подолати за рахунок надання всіх адмінпослуг в електронному вигляді і відкриттям сервісних центрів на місцях. Тому транспортної проблеми в цьому питанні я взагалі не бачу. Має бути доступність до лікарень, тих же пенсійних фондів, хоча їх також обіцяють зробити локальними по великим селам і містам. Тож я за те, щоб правила гри були однаковими для всіх. Якщо методикою зазначено, що центром може бути місто обласного значення з населенням більше 50 тисяч, отже і рухаємося далі за цією методикою.
Голова Гостомельської селищної ради Юрій Прилипко:
Я переговорив з адмінкорпусом, депутатами і ми вже підписали листа, що підтримуємо пропозицію створення райцентру саме в Бородянці. На жаль, з владою Ірпеня у селищної ради відсутнє порозуміння. Гостомель заробляє кошти, а назад від міста не отримує і половини. Ми підпорядковані Ірпеню, а на розвиток соціальних об’єктів селища не отримали ще і копійки. І як, таким чином, можна побудувати школи та дитсадки? Лише зараз на папері дають 20 млн гривень. І є ж різниця, чи Іванківському району добиратися до Бородянки, подолавши 20-30 км, чи 70 км до Ірпеня. Така ж 20-ти кілометрова відстань і Гостомелю, Бучі, Вишгороду, Макарову до Бородянки. Хоча, звичайно, що Ірпінь буде тягнути всіх до себе. Потенціал у Бородянки є і того, що не вистачає, з допомогою фахівців можна у майбутньому розбудувати.
Голова Іванківської райради Валерій Потієнко:
Ми отримували офіційний лист від Бучанської міськради, поки що вивчаємо питання на постійних комісіях. Звертався голова і Бородянської райради. Зрозуміло, що Буча воює з Ірпенем. І ми взагалі за те, щоб зберегти Іванківський район. Наша лікарня визначена опорною і ми також могли би звернутися до Кабміну, адже Іванківський найбільший район в Україні. До мене з такою схожою усною пропозицією зверталися депутати і голова Поліської райради, яким ближче все ж до Іванкова чи навіть до Вишгорода. Можливо, і Вишгород спробує претендувати на звання центру району. Ми ж ще не визначилися, плануємо сесію. Можливо, і громадські слухання, адже буде вирішуватися доля населення і їхня думка важлива. Це дуже серйозне питання, до вирішення якого має бути виважений підхід. З Іванкова до Бородянки відстань складає 45 км, до Вишгорода – до 60 км, до Ірпеня – взагалі важко добиратися.
Голова Поліського райради Андрій Слепченко:
Із ситуацією знайомий. Моя думка з цього приводу двояка. Це рішення може бути як позитивним, так і негативним. Все залежатиме від того, чи буде якесь транспортне сполучення і чи буде вигода від цього саме Поліському району. Існує дуже багато аспектів. Тому що, дивлячись як проводиться децентралізація і медична реформа, складається враження, що здійснюється все окремо одне від одного і не пов’язується, різняться думки, ідеї. З географічної точки зору, Бородянка дійсно фактично знаходиться більш-менш рівновіддалено від решти районів. Щодо транспортного сполучення, то Поліський та Іванківський райони жодного рейсового маршруту не мають з Бородянкою. Може виникнути і медичне питання. Щодо “швидкої”, то вона швидке доїжджатиме до Бородянки. Але знову-таки, чи забезпечена лікарня всім необхідним. Зрозуміло, якщо центр буде визначений, то, можливо, вирішаться і ці питання. Але питань все ж більше, ніж відповідей. До цього рішення потрібно підходити з усім комплексом проблем. Звичайно, що ми віддаємо перевагу більше своєму Поліському району, але це питання вирішується на державному рівні.
Голова Пісківської ОТГ Анатолій Рудниченко:
На сесії громада підтримала рішення щодо визначення географічним центром Ірпінського району саме селища Бородянка. Тому що Поліссю, Іванкову, Пісківці, найбільш віддаленим, таким чином буде набагато ближче добиратися до центру. Навіщо нам їхати до Ірпеня за 70 км? Тим паче, що в Бородянці є вільне приміщення під адмінбудівлю. А які будуть райони і які матимуть повноваження – ніхто ще не знає. І коли керівників зібрали в ЦВК і повідомили, що будуть вибори й обиратимуть районні ради, то всі були шоковані. Адже зміни до виборчого кодексу внесені так і не були. Але тоді виникає питання, які повноваження можуть мати районні ради і за який рахунок вони будуть фінансуватися. Сподіваюся, що ці зміни таки внесуть і такого поняття, як районна рада, взагалі уникнуть. Відповідно до реформи децентралізації районні ради втрачають свої повноваження. Як відомо, мешканці отримуватимуть всі послуги на місцях і до райцентру їздити потреби не матимуть. Це лише необхідно для координації дій керівників громад з префектом, як державним представником влади.
Експертна думка:
Керівник Офісу реформ в Київській області Володимир Удовиченко:
Це будуть вже не ті райони, які ми уявляємо і за які досі ведеться боротьба. Так, є зауваження і розбіжності щодо варіантів розподілу на райони в експертному середовищі. Тому, в першу чергу, необхідно зрозуміти роль субрегіонального рівня. І розпочинати потрібно було саме із повноважень, які матиме район чи округ (за новою назвою). Має прийти розуміння, що ця адмінсистема давно віджила своє і є кращі моделі держбудівництва, які створюють умови для захисту прав громадян саме на місцевому рівні. Тому всі максимальні повноваження будуть виконуватися на рівні ОТГ. Повноважень для субрегіонального рівня немає. Не вбачаю необхідності і в депутатському корпусі на цьому рівні, це призведе лише до дуалізму влади і протиріч. Центр не буде відігравати якусь суттєву роль. Роль цього рівня – координація представництв центральних органів виконавчої влади, розпочинаючи від правопорядку, надзвичайних ситуацій тощо. Була прив’язка до медичних округів, але реформу охорони здоров’я, без сумніву, необхідно коригувати. Решту повноважень та управління спільною власністю вирішить регіональний рівень обласної влади.
Зараз ми розглядаємо лише форму. І моя позиція, якщо буде районний поділ, то все ж зберегти Переяславський район з урахуванням історичної спадщини і майбутнього інвестиційного розвитку. Є хвилювання з приводу Білоцерківського району і його розмірів, то це, навпаки, знизить вплив на місцеве самоврядування. Щодо диспуту Ірпінь чи Бородянка, то тут необхідно зважити всі плюси та мінуси, звернення і прийняти відповідні рішення. У першу чергу, необхідно якнайскоріше завершити роботу міністерства й експертні розгляди над перспективними планами. І приступити до розробки інституту префекта.
Нагадаємо, що 31 березня відбулася відеоконференція Мінрозвитку спільно з парламентським Комітетом Верховної Ради щодо формування адмінтерустрою субрегіонального рівня Запорізької, Київської, Одеської, Тернопільської та Черкаської областей.
У Київській області ОДА пропонує утворити Ірпінський, Васильківський, Білоцерківський, Броварський, Переяслав-Хмельницький райони. Експерти пропонують або чотири райони – мінус Переяслав-Хмельницький, або шість районів – плюс Обухівський. Крім того, більшість учасників обговорення схилилися до думки, що краще зробити центр району у Борисполі, а не у Броварах (варіанти районування).
Конфігурацію ОДА в п’ять районів підтримав загалом народний депутат Віталій Безгін, що є співголовою онлайн-обговорень. Народний депутат від Київщини Олег Дунда вважає, що потрібен варіант на шість районів, що Обухівський район треба створювати, а увесь Києво-Святошинський район віднести до нового Ірпінського.
Остаточні рішення про формування адміністративно територіального устрою на базі громад і районів Уряд і парламент мають прийняти до кінця червня.
Читайте:
Проект Децентрализация: Софиевская и Петропавловская Борщаговки не спешат объединяться
Проект “Децентрализация”: Войти в Озернянскую ОТО готовы лишь два сельсовета из шести
Проект “Децентрализация”: Великодымерская теробщина этой осенью идет на выборы
Проект “Децентрализация”: Медвинская теробщина идет на выборы в неполном составе
Проект “Децентрализация”: Фурсовская теробщина может лишиться части бюджета
Проект “Децентрализация”: Села Переяслав-Хмельницкого района отказались примкнуть к городу
Проект “Децентрализация”: Кагарлыкская теробщина объединит город и 26 сельсоветов
Проект “Децентрализация”. Политические амбиции мешают состояться большой Боярской теробщине
Проект “Децентрализация”: Тетиевская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект "Децентрализация". Узинской терробщине придется поработать над развитием
Проект “Децентрализация”: КОГА тормозит назначение выборов в Циблевской терробщине
Проект “Децентрализация”: Гостомельская ОТО пойдет на выборы только в составе Киево-Святошинского района
Проект “Децентрализация”: Студениковская терробщина готовится к выборам в декабре
Проект “Децентрализация”: Предусмотренная Кабмином Дымерская ОТО может не состояться
Проект “Децентрализация”: Мироновская терробщина ждет позитивного вывода от КОГА
Проект “Децентрализация”: Ржищевская терробщина может стать проблемой для Кагарлыкского района
Проект “Децентрализация”: Ходосовская терробщина может объединить села трех районов
Проект “Децентрализация”: села Ставищенского района готовы митинговать против объединения
Проект “Децентрализация”: Яготинская терробщина не спешит на выборы
“Проект Децентрализация”: Создание Боярской ОТО дошло до суда
Проект “Децентрализация”. Сельсоветы потенциальной Вороньковской ОТО не готовы объединяться
Проект “Децентрализация”: Власти Згуровщины не готовы терять полномочия
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Дмитровская терробщина уже год дожидается выборов
Проект “Децентрализация”: Гребенковская терробщина не может быть создана без согласия двух сельсоветов
“Проект Децентрализация”: Создание потенциальной Бышевской ОТО остановилось в 2015 году
Проект “Децентрализация”: Козин поборется за право быть центром терробщины
Проект “Децентрализация”: Пирновская терробщина может быть создана только принудительно
Проект “Децентрализация”: Процесс объединения в Барышевке даже не начали
Проект “Децентрализация”: Терробщина с центром в Украинке может быть названа Трипольской
Проект “Децентрализация”: Рожновская терробщина не может определиться с центром
“Проект Децентрализация”: Обухов может присоединить окрестные села
Проект “Децентрализация”: Иванковская ОТО поборется за зону отчуждения
Проект “Децентрализация”: Ташанская терробщина год ждет позитивного вывода КОГА
Проект “Децентрализация”: Березанская терробщина будет проходить процедуру создания ОТО заново
Проект “Децентрализация”: Володарский район не планирует объединяться в ближайшее время
Проект “Децентрализация”: Полесский район этим летом планирует начать процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО может объединить не все сельсоветы
Проект “Децентрализация”: Ракитнянский район может объединиться в две терробщины
Проект “Децентрализация”: Калиновская терробщина может быть создана с разрешения Кабмина
Проект “Децентрализация”: Белая Церковь может присоединить три сельсовета
Проект “Децентрализация”: В Броварском районе может появиться Придеснянская терробщина
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Вишневская ОТО начала процесс объединения
Проект “Децентрализация”: Германовка и Григоровка Обуховского района хотят быть центрами одной ОТО
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Таращанского района не хотят объединяться в терробщину
Проект “Децентрализация”: Процесс создания Чабановской терробщины стоит на месте
Проект “Децентрализация”: Скандальная Бучанская ОТО первой на Киевщине воспользовалась законом о присоединении
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Томашовская терробщина объединит два района Киевщины
Проект “Децентрализация”: Ржищев начал присоединять села двух районов
Проект “Децентрализация”: Потенциальная Бородянская терробщина готова идти на выборы
Проект “Децентрализация”: Фастов планирует присоединить окружающие села
Проект “Децентрализация”: потенциальная Киево-Святошинская терробщина разделилась на две ОТО
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила Мироновскую терробщину
Проект “Децентрализация”: Заборский сельсовет не отдадут Боярке
Проект “Децентрализация”: Барышевская ОТО готовится к выборам
Проект “Децентрализация”: вялое руководство, имитация объединения и недостаточный результат
Проект “Децентрализация”: Обухов планирует присоединить один сельсовет
Проект “Децентрализация”: Березань присоединила пять сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО не пошла на зимние выборы из-за бездействия КОГА
Проект “Децентрализация”: Ковалевскую терробщину за один день утвердили в КОГА и отправили на выборы
Проект “Децентрализация”: жители Клавдиево-Тарасово просят президента ускорить их объединение
Проект “Децентрализация”: выборы в терробщинах Киевщины под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: 4 сельсовета Иванковского района тормозят создание терробщины
Проект “Децентрализация”: в Бузовском сельсовете скандал из-за присоединения к Ирпеню
Проект “Децентрализация”: потенциальная Вишневская терробщина готовится подавать документы в КОГА
Проект “Децентрализация”: в Ирпене со скандалом пытаются присоединить два сельсовета
Проект “Децентрализация”: Полесский район отложил объединение на следующий год
Проект “Децентрализация”: еще 6 сельсоветов могли бы присоединиться к Ржищеву
Проект “Децентрализация”: терробщины Киевщины просят парламент провести объединение по закону
Проект “Децентрализация”: Киевщина оказалась в числе аутсайдеров рейтинга формирования ОТО
Проект “Децентрализация”: терробщинам Киевщины урезали дотацию на содержание школ и больниц
Проект “Децентрализация”: сельсоветы Белоцерковщины просят Киевоблсовет ускорить их присоединение к городу
Проект “Децентрализация”: Гройсмана просят разобраться с объединением территориальных общин на Згуровщине
Проект “Децентрализация”: протестующий Ворзель войдет в состав Бучанской ОТО
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА одобрила создание Томашовской терробщины
Проект Децентрализация: в Васильковском районе может появиться Калиновская терробщина
Проект Децентрализация: КОГА утвердила создание Глевахской ОТО
Проект Децентрализация: Созданию Макаровской ОТО угрожает новоявленная Комаровская община
Проект Децентрализация: Ташанская терробщина готова идти на выборы
Проект Децентрализация: Гребенковская терробщина поборется за положительное заключение КОГА
Проект Децентрализация: Гатное и Вита-Почтовая хотят спастись от столицы совместным объединением
Проект Децентрализация: Гостомель борется с Ирпенем за создание отдельной общины
Проект “Децентрализация”: администрация Терещука выдала общинам Киевщины еще два позитивных вывода
Проект “Децентрализация”: Калиновская община Броварского района может объединить четыре сельсовета
Проект “Децентрализация”: Сельсоветы Фастовского района надеются успеть добровольно объединиться в Кожанскую ОТО
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины жалуются на нехватку инфраструктурной субвенции
Проект “Децентрализация”: судебное дело о присоединении Заборья к Боярке рассмотрят заново
Проект “Децентрализация”: смена власти в Копылове заблокировала создание Березовской терробщины
Проект “Децентрализация”: села Бориспольщины хотят спастись от города созданием Золочевской общины
Проект “Децентрализация”: КОГА утвердила создание Обуховской терробщины
Проект “Децентрализация”: Гоголевская община продолжит объединение после утверждения перспективного плана
Проект “Децентрализация”: процесс утверждения Вишневской общины может затянуться до конца года
Проект “Децентрализация”: Козинскую общину Обуховского района могут исключить из перспективного плана
Проект “Децентрализация”: в Бородянском районе суды тормозят объединение общин
Проект “Децентрализация”: Островская община просит президента Зеленского разобраться с решениями КОГА
Проект “Децентрализация”: села потенциальной Боровской ОТО может переманить новоявленная Мотовиловская община
Проект “Децентрализация”: миллионные долги могут оставить жителей Калитянской ОТО без воды и света
Проект “Децентрализация”: Таращанский район может разделиться на две общины
Проект “Децентрализация”: теробщины Киевщины недополучают налоги за землю
Проект “Децентрализация”: бюджеты четырех теробщин Киевщины оказались под угрозойПроект “Децентрализация”: Киевщину могут поделить на шесть районовПроект “Децентрализация”: пять теробщин Киевщины хотят расшириться за счет окрестных сел
Проект “Децентрализация”: села на Васильковщине, рассорившиеся из-за реформы, могут объединить насильно
Проект “Децентрализация”: Киевская ОГА дала сельсоветам последний шанс добровольно присоединиться к ОТО
Проект “Децентрализация”: Бориспольщина и Белая Церковь не определились с центрами развития теробщин
Проект “Децентрализация”: общины Киево-Святошинского района требуют от КОГА пересмотреть состав и количество местных общин
Проект “Децентрализация”: Киевоблсовет просит ВРУ и Кабмин разобраться с проблемными селами Киевщины
Проект “Децентрализация”: вокруг потенциальной Боярской теробщины разгорелся новый скандал
Проект “Децентрализация”: КОГА может вынести негативный вердикт потенциальной Пристоличной ОТО
Проект “Децентрализация”: села Киево-Святошинского района спешно взялись за объединение
Проект “Децентрализация”: Бориспольщину разделят на шесть теробщин
Проект “Децентрализация”: потенциальная Березовская ОТО под угрозой срыва
Проект “Децентрализация”: судьбу потенциальной Феодосиевской общины решит Кабмин
Проект “Децентрализация”: Мироновская ОТО расширила границы за счет трех сельсоветов
Проект “Децентрализация”: Богуславская ОТО просит Кабмин откорректировать перспективный план
Проект “Децентрализация”: Обуховская ОТО поборется за окружающие села с потенциальной Козинской общиной
Проєкт “Децентралізація”: Петропавлівська і Софіївська Борщагівки проти об'єднання з Вишневим та столицеюПроєкт “Децентралізація”: села Переяслав-Хмельницького району відстоюють потенційну Гайшинську громаду
Проєкт “Децентралізація”: найгучніші провали й успіхи Київщини у 2019 році
Проєкт “Децентралізація”: Київщина увійшла в ТОП-5 областей-аутсайдерів за рейтингом формування спроможних громад
Проєкт “Децентралізація”: на Київщині стартувало примусове об’єднання громад
Проєкт “Децентралізація”: сільради Київщини знову відмовляються об’єднуватися із містянами в одну громаду
Проєкт “Децентралізація”: села Миронівського та Кагарлицького районів готові протестувати проти Ржищівської ОТГ
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини вимагають від уряду обіцяного ПДФОПроєкт “Децентралізація”: зміни в Конституцію та права громад
Проєкт “Децентралізація”: десятки громад на Київщині запізнились втрапити в перспективний план
Проєкт “Децентралізація”: Київщина виступила за ліквідацію районних рад
Проєкт “Децентралізація”: села Києво-Святошинського району погрожують перекривати дороги у разі насильницького об'єднання
Проєкт “Децентралізація”: одиниці тергромад Київщини потрапили в рейтинг потужних ОТГ України Проєкт “Децентралізація”: секвестр бюджету залишить ОТГ без засобів для існування та боротьби з епідемією
Проєкт “Децентралізація”: громади Київщини озброюються засобами захисту та ведуть профілактичну боротьбу з коронавірусом Фото: коллаж KV
Економічні наслідки світової кризи, пов'язаної з COVID-19, для України можуть стати фатальними. Реформи і державну підтримку провідних галузей країни не можна припиняти, однак зараз і вони – у зоні ризику. Про те, що відбувається з реформуванням будівельного сектору, а також плани протидії довгобудам та корупційним схемам, KV розповіла нардеп та заступник комітету Верховної Ради (ВР) з питань організації держвлади і містобудування Олена Шуляк.
KV: Будівельний ринок переживає, що реформа ДАБІ заморозить будівництво на невизначений строк. Тим більше із новою постановою Кабміну щодо створення ще двох органів: Держінспекції містобудування України та Держагентства з питань технічного регулювання містобудування України. Які є ризики у реформи?
Олена Шуляк: Я була однією з перших в Україні, хто відкрито сказав, що ДАБІ в такому вигляді як вона існує, мають розформувати. А краще — взагалі переглянути ідеологію та принципи держархбудконтролю в Україні.
Тепер щодо проєкту постанови: передбачається створення трьох, а фактично навіть чотирьох окремих органів, з яких один потім буде розформований. На першому етапі передбачається урізання функцій ДАБІ до рівня надання адміністративних послуг в сфері будівництва. Одночасно частину функцій передають новим органам – Державній інспекції з містобудування та Держагентству з питань технічного регулювання містобудування. На другому етапі ДАБІ як організація та явище остаточно розформовується. Натомість створюють орган з надання адмінпослуг “Сервісбуд”. Це — якщо коротко та без подробиць.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Справді, щодо цього проєкту постанови Кабміну про реформування ДАБІ в учасників ринку, з якими я постійно спілкуюсь, більше питань, ніж відповідей. Забудовники та проєктанти, які фактично живуть будівництвом, висловлюють думку, що фахівці, які готували цей документ, не захотіли розібратися в специфіці ринку, а переслідували інші, далеко не реформаторські цілі. Адже пропонують замість одного мегакорупційного органу створити три, і навряд чи з меншим обсягом хабарництва.
Підпорядкування та підзвітність Кабміну я особисто вважаю позитивом. Саме відсутність підзвітності та надмірна незалежність ДАБІ й дала змогу вирости їй в корупційного “монстра”. Але ідея розділення на три різні органи, як на мене, — сумнівна та потребує додаткової широкої дискусії. Проєкт документу не дає чітких відповідей щодо функцій, завдань та методів реалізації реформування. Наприклад, мені незрозуміле формування окремого органу з фактично поштовими функціями в той час, коли державним пріоритетом визначено цифровізацію надання адмінпослуг. Навіть більше — минулого року Рада прийняла закон мого авторства про запровадження Єдиної державної електронної системи в будівництві, яка в концепції та в реальності на 100% може взяти на себе ці функції й зменшити ризики вчинення корупційних дій (до того ж, суттєво не вплине на уповільнення процесів діяльності на ринку).
А ще багато нюансів у роботі Держагентства з питань технічного регулювання. Без суттєвої зміни законодавства цей орган буде просто недієвим. Зокрема, це стосується розробки державних будівельних норм за новими методами нормування, запровадження та гармонізації стандартів тощо.
Повертаючись до пропозицій, які викладені в проєкті кабмінівської постанови щодо ДАБІ більш широко, задаюся питанням: а що робити з тим 101 органом місцевого самоврядування, які в рамках реформи децентралізації отримали повноваження держархбудконтролю? Адже постановою намагаються реорганізувати центральний орган, частину повноважень якого вже делеговано на місця за концепцією децентралізації. Вам не здається це нелогічним та таким, що навіть суперечить заявленій державній політиці в частині децентралізації?
На інший “ляп” в цьому проєкті постанови звернули увагу представники будівельного ринку. До мене, наприклад, зверталися забудовники, проєктувальники, архітектори з проханням розтлумачити положення проєкту постанови щодо сертифікації виконавців робіт, головних державних інспекторів, головних інспекторів архбудконтролю тощо та щодо нагляду за їхньою діяльністю. Можливо зверталися тому, що безпосередньо авторів цієї постанови, за інформацією Конфедерації будівельників України, знайти в Мінрегіоні не можуть. Я не можу роз’яснити цей пункт, бо сама не бачу в цьому ані логіки, ані необхідності.
Реалізація реформи ДАБІ в такому вигляді як зараз пропонується ринку призведе до розбалансування системи держуправління в галузі та створення трьох корупційних структур замість однієї Держархбудінспекції. Збільшення кількості владних органів у цій сфері (тобто зміна форми) без безпосередньої реформи порядку надання цими органами адміністративних послуг або здійснення контролю/нагляду (тобто без зміни змісту) на практиці не дасть жодних результатів. Ми просто збільшимо витрати держбюджету на утримання нових потенційно корупційних структур.
Тому до тези про “побоювання ринку” сміливо додам те, що й сама побоююсь щодо фаховості реформи та її ефективності.
KV: Ще одне надзвичайно “гаряче” питання – довгобуди. Чи створено нарешті чіткий, покроковий план вирішення проблеми?
Олена Шуляк: Так, план існує. Але разом з тим слід розуміти, що простого рішення проблеми, яке буде універсальним для всіх окремих випадків не існує. Я шукала шляхи вирішення питання постраждалих інвесторів і довгобудів ще працюючи в BRDO. Тоді, у 2017-му ми з командою підготували законопроєкт, який би мав зупинити зведення нових незаконних будівництв і захистити права тих, хто хотів придбати квартиру. Цю ініціативу навіть зареєстрували у парламенті та включили до порядку денного. Але згодом його відклали до кращих часів, і так ми практично втратили 2 роки. Натомість отримали ще з десяток недобудов і тисячі ошуканих українців.
Нині ж я знову повернула це питання до порядку денного. Як заступник голови Комітету з питань організації держвлади, самоврядування, регіонального розвитку та містобудування, я ініціювала створення профільного підкомітету, що вже працює над питанням захисту прав інвесторів в житлову нерухомість. Ми активно спілкувалися з постраждалими інвесторами й представниками будівельних компаній. При цьому, всі знають про будинки Войцехівського, “Еліту-центр”, які вже стали класичним прикладом афер і довгобудів. Але, беручи до уваги, що в нас відсутні будь-які бар’єри для появи нових проблемних ЖК, велика частина інших житлових комплексів перебуває під загрозою.
4 листопада ми зробили перший великий крок до вирішення проблеми ошуканих інвесторів. Разом з експертами, депутатами, активістами та інвесторами ми зібралися на комітетські слухання. Ми багато аналізували і шукали відповіді на запитання: хто та як має захистити людей? Як запобігати незаконним забудовам, щоб працювати на випередження проблеми? За результатами напрацювали низку пропозицій, які частково лягли в основу законопроєкту, який ми презентуємо під час громадських слухань 8 квітня.
Що в основі цієї ініціативи? Там є правові запобіжники, які унеможливлять продаж квартир на етапі будівництва без наявності дозвільних документів у забудовника та стануть на перешкоді шахрайству при продажі квартир, окремих приміщень та цілих будівель. Також документ чітко визначатиме, що таке “об’єкт незавершеного будівництва” і те, що він є окремим об’єктом цивільних прав, передбачатиме конкретні механізми прав продажу об’єктів незавершеного будівництва та його частин.
А повертаючись до питання щодо плану, то тут все просто: презентуємо законопроект, вносимо головні виправлення, які надаються експертним середовищем, виводимо ініціативу “під купол”, і після того, як її підтримають — стежимо за реалізацією.
KV: Безпосередньо зараз держава робить якісь конкретні кроки для постраждалих інвесторів?
Олена Шуляк: Зараз до мене надійшли запити від інвесторів у Києві, Київській та Хмельницькій областях щодо запуску трьох пілотних проєктів зі сприяння добудові проблемних об’єктів. В першу чергу, це стосується об'єктів високого ступеню готовності, але у яких є проблеми з документами та дозволами. На мою думку, це доречна ініціатива, на яку має звернути профільне міністерство. Я готова всіляко допомагати, як представник профільного комітету парламенту, в реалізації таких “пілотів” на користь громадянам України, які стали заручниками нечесних забудовників або свавілля нечистих на руку чиновників.
KV: Чесний бізнес, поміж тим, стикається не тільки з проблемою ДАБІ. При підключенні будинків до комунікацій забудовники мають величезні проблеми з монополістами. Як буде вирішене це питання?
Олена Шуляк: Причини появи таких проблем різні. Інколи питання з підключенням до інженерних мереж чи модернізації транспортної інфраструктури нового об’єкту викликані не лише зловживанням монопольним становищем, а й елементарно намаганням чинити тиск на забудовника з корупційних причин. Можу навести приклад ЖК “Еврика” на Ломоносова, де комунальне підприємство висуває абсолютно абсурдні вимоги щодо підготовки транспортної розв’язки поруч з об’єктом.
Інші випадки – це звичайне зловживання монопольним становищем постачальників послуг або власників мереж. Коли ми спілкуємося з європейськими фахівцями щодо цієї проблеми, вони відзначають, що такі ситуації – це тільки українське “ноу-хау”. Майже унікальне явище для європейських ринків, коли корупція та тиск на бізнес виникає на рівні комерційних організацій. За умови дієвого антимонопольного законодавства та нагляду – таке просто було б неможливе.
Але разом з тим, питання зловживання монополістами за умови непрацюючої антимонопольної системи стримування є дуже делікатним. Законодавство забороняє втручатися прямо в діяльність суб’єктів господарювання. Але, на жаль, наша ситуація з “вічно перехідною” економікою пострадянського типу є наслідком існування так званих природних монополій. Частково ми почали лише вирішувати це питання, розпочали впровадження європейських ринкових норм. Наприклад, розмежування функцій та власників мереж та постачальників послуг.
За новою моделлю, яку напрацьовують зараз за моєї участі, підключення до мереж повинно бути уніфіковане, а не розроблятися під кожного із забудовників. Власники мереж та постачальники послуг повинні розробити типові умови щодо підключення та, головне – зробити ці умови відкритими та загальнодоступними. І отримувати техзавдання на підключення забудовник повинен разом із містобудівними умовами та обмеженнями (а саме підключення має здійснюватися винятково на підставі виконання типових умов, без будь-яких “але” та “можливо”).
Коли ми розробляли єдину електронну систему в будівництві, то саме цю модель отримання забудовником техзавдання на підключення ми й заклали в концепцію. Ми навіть пропонуємо створювати електронні інтерфейси роботи з боку постачальників послуг в електронній системі та запровадити електронні договори на підключення, щоб спростити процедуру та зробити її прозорою.
Мій план вирішення цієї проблеми – типові параметри підключення, які рівні для всіх, відкритість даних та застосування електронних процедур при наданні ТЗ та безпосередньо при організації самого підключення.
KV: Ще однією проблемою для всіх столичних забудовників є прийняття Генплану Києва. В одному із інтерв’ю Ви казали, що має бути політична воля для прийняття рішення. А чи є Генплан, який Вас особисто влаштовує?
Олена Шуляк: Розумний та реалістичний. Це правда, Києву терміново необхідний новий та реальний Генплан. Адже ще трішки, і місто не потягне одночасну реалізацію двох концепцій, що призведе до інфраструктурного колапсу. А після презентації нової концепції у грудні 2019 та презентації проєкту Генплану-2040 в січні 2020, Київ тепер має вже три Генеральні плани розвитку міста. Перший розроблений в 1997-му, другий, який так і не був затверджений і залишився проєктом, — за часів Черновецького, Попова, і проєкт третього – за мерства Володимира Кличка... Ці документи кардинально суперечать один одному, адже перший орієнтується на створення агломерації, другий — на розвиток міста за рахунок власних ресурсів, а проєкт третій є комбінацією перших двох.
Одночасна наявність, фактично, трьох Генпланів призвела до того, що основні формальні рішення Київрада приймає з посиланням на чинний Генплан-2020, а окремі тактичні — в частині розробки детальних планів територій через проект Генплану-2025, а житиме столиця, фактично, після анонсованого затвердження влітку 2020 – за третім Генпланом-2040.
KV: Як “вдалося” створити такий коллапс в основному містобудівному документі столиці? І чим може, в умовах децентралізації, допомогти Верховна Рада?
Олена Шуляк: Причин, які призвели до такого свавілля декілька. Це і традиційне для України нормотворче неузгодження, і складнощі з розробкою історико-архітектурного опорного плану, і сумбурність рішень щодо плану зонування території за призначенням та обмеженнями. Ну і без відсутності політичної волі на рівні місцевої влади, щодо прийняття єдиної стратегії і відміни “ручного управління” містом також не обійшлося.
Та як би там не було, нині через детальні плани територій, забудовник погоджує з місцевою владою лише окремі території під забудову, без комплексного бачення. Через що в Києві з’являлися “житлові гетто”, навіть після прийняття змін до державних норм щодо щільності забудови території.
Щоб це виправити, слід нарешті прийняти та затвердити один Генплан, навіть доопрацювавши презентовану концепцію та проєкт Генплану-2040. Ми вже дали "зелене світло" для місцевої влади. Сьогодні в рамках профільного комітету ми створили підкомітет, який займається питанням містобудування, а ще підготували і проголосували за законопроєкт №1081, в якому з-поміж усього іншого йдеться про можливість залучення грантових коштів для створення кадастрів. Зараз опрацьовуємо такий варіант фінансування і для створення містобудівної документації.
Попереду ще багато роботи, але ми налаштовані створити максимально сприятливі умови для того, аби самоврядування столиці нарешті проявило політичну волю і визначило спектр руху Києва, затвердило сучасний і прогресивний Генплан. Верховна Рада не вправі втручатися у життя місцевого самоврядування, але ми даємо для них можливості для прийняття надважливих рішень. Сподіваюся, нас почують.
KV: У “пулі” ваших реформ – контроль якості будівельних матеріалів. Є якийсь прогрес?
Олена Шуляк: За наявності дієвого ринкового нагляду – рівень фальсифікату, неякісних та взагалі небезпечних виробів зменшується. Загалом, в Україні ще з 2010 року діє досить сучасний та прогресивний закон про ринковий нагляд, але будівельні вироби мають все ж свою специфіку. Попри постанову КМУ, якою ще у 2016 році врегулювали правову невизначеність щодо повноважень ДАБІ як органу ринкового нагляду за будівельною продукцією, ситуація не змінюється, а навіть погіршується. Фактично, орган контролю ігнорує цю функцію, традиційно зосереджуючи діяльність на “обілечуванні” забудовників. Звичайно, якщо всі ресурси ДАБІ, про що ми отримуємо інформацію від учасників ринку, зосереджувалися на корупційних схемах, то на кропітку роботу з ринкового нагляду сил не залишалось. З боку Держархбудінспекції ми бачимо лише формальні плани та відписки по контролю за сегментами ринку, які можна перелічити на пальцях – віконні блоки, цегла, керамічна плитка, вироби з бетону та цементу… Та й в цих сегментах рівень фальсифікату, тобто виробів, що не відповідають стандартам, за останні роки не зменшується.
Коли скасовувалася обов’язкова сертифікація будівельних виробів з 1 січня 2018 року, планувалося, що Україна терміново імплементує в своє законодавство положення 305 Регламенту ЄС щодо виведення та обігу будівельних виробів на ринку. Насправді, лише зараз, у 2020 році нам вдалося довести важливість цього кроку, зламати супротив осучасненню підходів до регулювання ринку будівельних виробів, і я ініціювала розгляд проекту закону про надання будівельної продукції на ринок. Комітет підтримав цей законопроект і найближчим часом його розглядатиме парламент. Думаю, що цей важливий крок до якісних та сучасних будівельних товарів буде точкою неповернення. І як промисловість, так і ціла будівельна галузь отримає сучасні та ефективні правила.
Разом з тим, якщо в створенні законодавчого підґрунтя для ефективного та європейського ринкового нагляду за будівельними виробами робота йде інтенсивно, то з запровадженням правил та процедур для гарантування якісних та безпечних будвиробів ситуація гірша. Мусимо чекати позицію щодо цього питання з боку міністерства та органу ринкового контролю. Сподіваюсь, реформа ДАБІ нарешті вирішить це питання.
KV: Недавно у ЗМІ ще просували законодавче врегулювання класів житлової нерухомості. Чи це насправді потрібно узаконювати? Чи потрібна взагалі класифікація житла?
Олена Шуляк: Так, на ринку неофіційно існує поділ житла на класи. Навіть більше – таких неформальних класифікацій кілька. Фактично, чи не кожен забудовник чи ріелтор створює свою власну. Але загалом, традиційно сформувалася класифікація житлової нерухомості на “економ”, “комфорт”, “бізнес” та “еліт”. Така навіть неформальна класифікація впливає на використання технологій та будівельних матеріалів. Наприклад, при спорудженні житла економ-класу забудовник використовує зазвичай 90% вітчизняних або дешевих будматеріалів та продукції виробництва Китаю, Туреччини тощо. А при елітному будівництві – щонайменше 60% будпродукції є високоякісною, виробництва Італії, Німеччини, Іспанії. На додачу – це системи типу “розумний дім”, високоякісні ліфтові системи від американських чи німецьких виробників і, звичайно, розташування в центральних районах.
Класифікація нерухомості потрібна, але розробляти та узгоджувати її мусить ринок – саморегулівні об’єднання забудовників, ріелторів та компаній, які займаються проектами з управління нерухомістю, можуть розробити єдиний стандарт та запровадити його на рівні галузевого. А держава має виступити як арбітр та рядовий учасник таких домовленостей і в подальшому – слідкувати за дотриманням стандартів.
Така єдина класифікація врегулює питання з ціною новобудов і допоможе зоорієнтуватися покупцеві. Завдяки цьому зникнуть випадки, коли девелопер виставляє преміальні ціни на об’єкти, які за фактом відповідають економ-класу. А ще єдина класифікація може бути корисною компаніям, які надають послуги з менеджменту та обслуговування об’єктів нерухомості. Або, наприклад, допоможе кредитним установам запровадити диференційований підхід щодо іпотеки для різних об’єктів: для економ-житла запровадити пільгові соціальні кредитні програми, а для елітного – програми з преміальними функціями за підвищеною ставкою.
KV: Останнім часом з’явилось багато повідомлень про шахрайства на ріелторському ринку. Хто і як, на вашу думку, має контролювати роботу агенцій з нерухомості та ріелторів?
Олена Шуляк: Шахрайство – це злочин. В Україні створено достатньо органів, які займаються правоохоронною діяльністю та розслідуванням злочинів. Це їх робота.
Щодо стандарту діяльност: з 1 березня 2019 року в Україні діє добровільний гармонізований методом підтвердження національний стандарт ДСТУ EN “Послуги агентів з нерухомості — Вимоги до надання послуг агентів з нерухомості”. Копію цього стандарту можна отримати у Національному фонді нормативних документів. Але оскільки він добровільний, то його застосування – предмет саморегулювання ринку. Саме ринок повинен сформулювати вимоги до своїх учасників та контролювати його дотримання. А на ринку агенцій нерухомості – велика конкуренція. Лише в Києві, за оцінкою Спілки спеціалістів з нерухомості, працює 300-350 агенцій нерухомості. А кількість суб’єктів господарювання в Україні, які зазначають у своїх документах як основний вид діяльності операції з нерухомим майном, перевищує 30-35 тисяч. Саме конкуренція в сучасному розвиненому світі є ефективним регулятором. Держава повинна гарантувати законність діяльності та відсутність злочинних дій типу шахрайства. Такий великий ринок має потенціал до саморегулювання. За моїм особистим досвідом, навіть на прикладі ДАБІ, втручання держави не призводить до захисту від зловживань на ринку. Це лише породжує корупцію та підвищення цін. Кращим запобіжником виступає цивілізований ринок та відкриті загальнодоступні реєстри.
KV: Ринок комерційної нерухомості переживає реновацію, оновлюються ТРЦ, стають більш якісними офіси, як Ви вважаєте, що заважає розвитку і появі нових бізнес центрів, ТРЦ?
Олена Шуляк: Головна причина – відсутність інвестицій. Індекс роздрібного товарообороту протягом щонайменше 3-х років зростає щомісячно на 5-10% до відповідного періоду попереднього року. Тобто, кожного місяця люди витрачають на 5-10% більше, ніж за минулий рік. Це – перспективний ріст ринку. Тобто, потреба й потенціал є.
У сегменті торговельної нерухомості в Україні у першому півріччі 2019 року нова пропозиція складає приблизно 67 000 кв. м. Упродовж цього часу відкрили торговельні центри районного значення Smart Plaza Obolon та Oasis у Києві, ТРЦ Spartak City у Львові, а також наступна черга ТРЦ Gagarinn Plaza в Одесі. Більше об’єктів торговельної нерухомості відкриють до кінця 2021 року (в тому числі, нові торгівельні центри орендною площею приблизно 720 000 кв. м, що створює цікаві можливості для розвитку торгівельних мереж на українському ринку).
Щоб цей потенціал зацікавив інвестора, потрібно створити комфортний інвестиційний клімат в країні. Необхідно спростити, зробити прогнозованими та позбавити від корупційної складової процедури з організації будівництва. Саме заради цього я ініціювала створення та запровадження на законодавчому рівні Єдиної державної системи в будівництві.
KV: В регіонах України забудовники потерпають від основних трьох проблем: відсутність платоспроможного попиту, можливості введення об’єктів в експлуатацію та питань із землею. Чи відстежуєте ви ринок в регіонах, і чого очікувати від Уряду тим, хто працює поза межами столиці?
Олена Шуляк: За остаточними підрахунками Держстату, обсяг виконаних будівельних робіт збільшився на 24% у порівнянні з 2018 роком. Зросли всі сегменти: будівлі на 19%, а інженерні споруди на 28%. За підсумками 2019 року лише в Запорізька область продемонструвала падіння обсягів будівництва. При цьому нежитлове будівництво зросло за підсумками року у всіх областях. А от темпи будівництва житла уповільнилися в 9 регіонах, серед яких традиційні лідери в минулому Київ та Дніпро.
За ініціативою Президента та під контролем уряду запустили програму “Велике будівництво”. Її мета, в першу чергу, ремонт доріг та розбудова соціальних об’єктів. Оновлення та побудова 249 шкіл, 155 дитсадків, 169 спорткомплексів, 212 центрів екстреннної медичної допомоги та 422 амбулаторіі. Ремонт та створення понад 6,5 тисяч кілометрів доріг. Всі ці кроки — не лише об’єкти. Це й нові десятки тисяч робочих місць в регіонах, а значить — підвищення добробуту людей. А ще це кращі логістичні можливості за рахунок доріг та підвищення мобільності населення.
В результаті ми матимемо збільшення обігу товарів та кращі умови для життя в сотнях населених пунктах по всій Україні. Такі державні проекти, як “Велике будівництво” — потужні ін'єкції в економіку і прямий сигнал інвесторам для заохочення будівництва в регіонах.
Читайте: Рынок жилья среагировал на пандемию усилением мер безопасности и прогнозирует рост цен
Фото: з відкритих джерелКиевVласть
У Вишневому готовий спалахнути скандал. Приводом стали наміри компанії "Подільський цемент" розгорнути тут будівництво комплексу з відвантаження цементу. Протестувальники вказують, що на території міста, у близькій до житлової забудови промзоні, вже діє два бетонні заводи. Інші критики наголошують на небезпеці для здоров’я, яку несе цементний пил. У компанії ж запевняють, що комплекс буде цілковито безпечним для здоров’я.
У місті Вишневому Києво-Святошинського району планується будівництво комплексу з відвантаження цементу АТ “Подільський цемент”.
Як стало відомо KV, загальна потужність комплексу становитиме 450 тис. тонн на рік, а відвантаження цементу – 660 тис. тонн на рік. Ділянка будівництва цементного терміналу буде розташовуватися у промисловій зоні міста по вулиці Київська, 13 і займатиме площу розміром 7,585 га.
Найближча забудова від об’єкта розташована на відстані 190 метрів, а санітарно-захисна зона становить 100 метрів.
Чутки про новий промисловий об’єкт у межах міста викликали неабияке обурення у містян. Адже відстань від відвантажувального комплексу до найближчих ЖК та приватного сектору сіл складатиме від 1 до 3 км.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Про це на сторінках “Вишневе активна громада”, “Громадська рада Крюківщини” у Facebook написала голова ГО "Захист майбутнього" Людмила Мартиненко. За її словами нове виробництво буде розміщуватися поряд з аналогічними існуючими заводами з виробництва бетону й бетонних сумішей – ТМ “Бетон від Ковальської”, виробнича потужність якого дозволяє випускати 240 тисяч куб. м бетонних сумішей в рік, та ТМ “Промбудцентр”, з виробничою потужністю – 2400 куб. м в зміну.
“...Як можна взагалі давати дозвіл на розміщення таких заводів у межах густонаселених міст? [...] Дихайте цементом, шановні мешканці Вишневого, Крюківщини, Святопетрівського!”, – говориться у дописі Мартиненко.
Місце розташування комплексу
Схема розташування комплексу
Як розповіла кореспонденту KV Мартиненко, це вже буде третій завод у межах міста по вул. Київській.
“Друга черга будівництва передбачає виготовлення та зберігання сухої меленої гранульованої суміші шлаку, який буде додаватися до цементу. Так ось виробництво цього шлаку є дуже брудним і шкідливим для навколишнього середовища. Реакція населення і тих, хто розуміє що це за виробництво, на можливе сусідство з комплексом і перспективу дихати в результаті пилюкою, була досить негативною. Особисто я також негативно до цього відношусь. Подібні шкідливі комплекси мають бути за межами міста. І до кого можна звертатися з цією проблемою, якщо депутати міськради про це виробництво знають, адже погоджували АТ земельну ділянку, в КОДА також в курсі – Департамент екології надавав висновок? І це тоді, коли місто є майже спальним районом столиці. За даними Міністерства охорони здоров’я 70% всіх хвороб виникають саме від забрудненого повітря”, – відмітила вона.
За словами голови Софіївсько-Борщагівської сільради Олеся Кудрика, з діяльністю даного комплексу він ознайомився нещодавно, але якщо і виникнуть проблеми, то впевнений, що вони зачеплять більше саме вишнівчан.
“У Вишневому працювало подібне виробництво – це промислова зона міста, яка знаходиться на деякій відстані від нашого населеного пункту. Тут більше зачіпаються інтереси саме Вишневого. Для села це виробництво не має якоїсь додаткової нагрузки у вигляді шкідливого пилу, забруднень тощо”, – говорить він
Секретар Святопетрівської сільради Галина Малихіна розповіла, що свого часу на території району підіймалося питання будівництва міні сміттєпереробного заводу і громадськість виступила “проти” і така позиція сьогодні переросла у досить болюче питання зі стихійними сміттєзвалищами.
“Щодо діяльності цього комплексу мені інформація невідома. Цемент – шкідливий, адже він розлітається в повітрі. На території Вишневого є виробництво “Бетон від Ковальської” і на Вишнівську станцію цемент доставляється критими вагонами. Тож, якщо це виробництво буде екологічно безпечним, згідно законодавства дотримуватися всіх вимог – це одне питання. Друге – місце розташування, адже ми не в Ізраїлі, де заводи розміщуються за 70 км від міста. Наше село розбудоване і знаходиться від Вишневого на відстані близько 1,5 км", – відмітила секретар.
Слово підприємцям
Як вдалося дізнатися KV, 16 грудня 2019 року у приміщенні Вишневої міськради відбулися громадські слухання. Причиною для скликання громадськості став звіт АТ “Подільський цемент”. Містяни мали оцінити безпечність будівництва комплексу з відвантаження цементу. Та повідомляється, що на слуханнях від громадськості було зареєстровано чотири особи.
Представник компанії повідомив, що будівництво комплексу відбуватиметься в дві черги. Так, перша черга передбачає реконструкцію існуючої колійної мережі для отримання готового цементу, із застосуванням нових споруд та обладнання для зберігання цементу, лінії пакування цементу та відвантаження насипом та в тарі на автомобільний транспорт.
Друга черга стосуватиметься вже саме будівництва споруд та обладнання для отримання та зберігання сухого меленого гранульованого доменного шлаку з подальшим його дозуванням до цементу.
Громадські слухання
Повідомляється, що протягом строку громадського обговорення до Департаменту екології зауваження не надійшли. Тож 10 лютого на сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля був оприлюднений висновок Департаменту екології від 6.02.2020 року про те, що планова діяльність АТ “Подільський цемент”* і ймовірний вплив на довкілля є екологічно допустимими.
Як розповіла KV директор Департаменту екології та природних ресурсів КОДА Вікторія Киреєва, оцінка впливу на довкілля – це оцінка планової діяльності – абсолютно прозора процедура, яка відбувається з обов'язковими слуханнями на місцях і повідомленнями про висвітлення діяльності у місцевих ЗМІ, а також містить всю інформацію про діяльність та звіти.
“Згідно даного звіту вміщеного у ЗМІ, розташування комплексу буде у межах санітарно-захисної зони. Але на місцях його порівнюють з підприємствами з трохи іншим видом діяльності. І мені дивно, що населення, яке активно слідкує за життям міста, не чуло про проведення громадських слухань, анонсування якого обов’язково розміщується на дошках оголошень місцевих рад. У висновку оцінки впливу на довкілля обов’язково зазначається, якщо будь-яке підприємство не дотримується умов провадження своєї діяльності, то він анулюється. А чи відкриється у майбутньому виробництво, цією інформацією ми вже не володіємо” – говорить вона.
Як повідомили KV в адміністрації Вишневої міськради, АТ "Подільський цемент" пройшло всю відповідну процедуру: з отримання земельної ділянки, проведення громадських слухань і повідомляли, що жодної екологічної загрози їхній вид діяльності, запуск лінії фасовки цементу та відгрузки, не несе.
KV також направила офіційний запит представникам компанії АТ “Подільський цемент”, але наразі відповідь ще очікується.
Про компанію
Інвестором виробництва є міжнародна компанія CRH (Cement Roadstone Holdings) – друга за величиною в світі компанія в сфері будівельних матеріалів. В 32 країнах працює 3700 підприємств компанії. Також група CRH посідає 397 місце у списку Fortune Global 500, рейтингу 500 найбільших компаній у світі.
Компанія CRH на цементному ринку в України представлена трьома заводами: ТОВ “Цемент” (м. Одеса), ПрАТ “Миколаївцемент” (м. Миколаїв) та АТ “Подільський цемент”.
“Подільський цемент” – цементний завод із сухим способом виробництва клінкеру, розташований на відстані близько 8 км від міста Кам'янець-Подільський, неподалік від села Гуменці. У червні 2019 року було змінено тип акціонерного товариства з публічного на приватне.
Компанія займається виробництвом цементу, щебеню, товарного бетону і залізобетонних виробів. Цемент підприємства використовували при спорудженні Запорізької і Хмельницької АЕС, Дністровського каскаду ГЕС, об'єкту “Саркофаг” Чорнобильської АЕС, Київського метрополітену тощо.
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, 100% власником акцій АТ, заснованого у 1970 році з уставним фондом розмірі більше 900 млн гривень, є саме акціонери групи CRH.
З 2017 року головою правління АТ є 40-річний ірландець Кевін Маккеон з 13-річним загальним стажем роботи. Маккеон приєднався до представництва CRH в Україні у 2009 році. Займав керівні посади на різних виробництвах компанії.
Також акції АТ належать екссудді Вищого адміністративного суду України, киянину Володимиру Степановичу Зайцю та його дружині Тамарі Євремівні, у власності яких до 10 земельних участків в Хмельницькій області, декілька автомобілів та житлових квартир. Також Володимир Заяць отримує довічне грошове утримання судді у розмірі 95 683 тис. гривень.
Пакетом акцій володіє і киянка Ірина Дмитрівна Кондратова. Свого часу вона займалася адвокатською діяльністю. Нині працює суддею у Вищому господарському суді України. У її власності зареєстрована нерухомість у Києво-Святошинському, Іванківському, Броварському районах та Києві, кілька автівок, частина з них записані на її чоловіка.
У 2015 році управління підприємством належало директорці Донецького заводу мостових конструкцій Анні Сергіївні Хромовій. Раніше KV повідомляла, що за даними Агентства з розвитку інфраструктури фондового ринку України "Подільському цементу" належить близько 80% акцій Білоцерківського заводу ЗБК. У ЗМІ Донецький завод мостових конструкцій разом з Білоцерківським заводом ЗБК, Миронівським заводом ЗБК і згадується як бізнес-дітище екс-нардепа попередніх трьох скликань від Партії регіонів Ігоря Шкірі ЗАТ "Бетон Нова".
Також у досьє компанії нараховується більше ста судових тяганин різних форм судочинства. Частина з них стосується боргових звинувачень. Є у підприємства і ліцензія на придбання, зберігання, використання прекурсорів (списку 2 таблиці ІV) Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів.Читайте: Белоцерковский завод помогает сепаратистам строить новый мост в Луганске (видео)
Експертна думка
Депутат Київської облради, член комісії з питань екології, водних ресурсів, природокористування, ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС та інших надзвичайних ситуацій Максим Запаскін:
Якщо це нове виробництво, вони мають отримати оцінку впливу на довкілля (ОВД), провести громадські слухання і отримати відповідну експертизу щодо дотримання вимог виробництва. Міністерство екології надає дозвіл на ОВД, вони запускаються, сплачують податки за викиди, а вони обов’язково будуть. Департамент екології КОДА є терорганом, якому Міністерство доручає проведення процедур отримання ОВД, Нещодавно Мінекології затвердило нові порядки отримання дозволів на викиди і саме Департамент контролює ці викиди і надходження коштів за них.
Ймовірно, що “Подільський цемент” робить перевалочну базу. Доцільності її створення саме у Вишневому, особисто я, не бачу. Вишневе має щільно забудовуватися – це передмістя столиці з дешевим житлом. Але занадто великої проблеми в цьому також немає. Цемент зберігається у спеціальних тимчасових ємностях, після чого фасується і відвантажується спеціальними хопер-вагонами. Це не виробництво цементу сухого помолу, коли дійсно речовини потрапляють в атмосферу і коли підприємство працює на теплових установках. Видобуток цементу не вважається “чистим” виробництвом, оскільки має досить багато дрібних шкідливих часток і випаровування шкідливих газів. Але саме передувка із бункерів в спеціальні силоси, відвантаження, якщо дійсно дотримуватися технологій, загрози не несе. На сучасних підприємствах на таких силосах завжди встановлюються фільтри. Проблема може бути лише в культурі виробництва, адже підприємства не завжди дотримуються технологій. У мешканців вже просто недовіра до подібних виробництв і в апріорі завжди говорять, що їм доведеться дихати шкідливим пилом.
Депутат Київської облради, голова постійної комісії з питань охорони здоров'я Наталія Бігарі:
Я не можу надати об'єктивну оцінку, не володію інформацією, на якому рівні буде будуватися дане виробництво. Якщо враховувати всі сучасні технології, то це виробництво має бути закритим і екологічного лиха не робити, і, відповідно, не впливати на стан здоров’я населення. Якщо це виробництво рівня пострадянських стандартів, тоді, звичайно, треба бити на сполох і піднімати цю проблему. Треба оцінювати два критерії: населення хоче добре жити і мати місце роботи. А для цього необхідно запускати потужні виробництва, але у першу чергу дбати про екологію і захищати здоров’я нації. Якщо враховувати європейські стандарти, ті виробництва, які були раніше вкрай небезпечні, то сьогодні вони жодної загрози вже не несуть. Не може економіка країни зростати винятково на діяльності супермаркетів тощо.
Нагадаємо, як раніше повідомляла KV, війна проти об'єктів промисловості на Київщині не вщухає. Протягом літа-осені 2019 року вирував скандал навколо видобутку титанових руд на Тарасівському родовищі. Мітингувальники перекривали дороги, боючись, що їхні території можуть стати новим Чорнобилем через відновлення видобутку титану і цирконію на відомому родовищі.
Депутати також зверталися в усі інстанції. У документах йшлося про загрозу забруднення ґрунтів і річки Рось і вимагали заборонити видобуток радіоактивних руд на Київщині ТОВ "РІКО". Сама ж компанія звинувачення і побоювання спростовувала, мовляв, видобуток буде вестися сучасним методом і в рамках законодавства.
Читайте:Зловещие рудники: страх перед “радиоактивным” карьером вывел сотни жителей Киевщины на пикеты и митинги
Алюминиевые огурцы. Завод по переработке цветмета взбудоражил Васильковский район
Закон большого бизнеса: жители Васильковщины ополчились на очередной алюминиевый завод
Асфальтный завод под Ворзелем пал жертвой народного гнева
При проверке агрохолдинга “Комплекс Агромарс” обнаружено 230 тонн отходов животного происхождения на асфальте
Лопнуло терпение. Деятельность сахарного завода в Узине довела общину до ГройсманаБориспольский район поскандалил с городом из-за мусораОбремененные российским бизнесом американцы займутся мусором в Борисполе
* АТ “Подільський цемент” (код ЄДРПОУ: 00293091)
Фото: колаж KVКиевVласть
… Спочатку заходять філантропи з грішми, а вже за ними — "Кока-кола" і "Макдональдс" з інтересами Джорджа Сороса (Дьердя Шварца).
Наша версія: Наталія Форсюк призначена заступницею міністра Мінінфраструктури за квотою партії “Голос”. Її зв’язує спільна робота в “Трансперенсі Інтернешнл Україна” з Ярославом Юрчишиним, який став заступником голови партії Вакарчука. Саме відстоювання інтересів транснаціональних корпорацій при освоєнні 80 млрд грн бюджету 2020 р. на ремонт доріг є головною метою групи посадових осіб зі Львову, які опанували “хлібні посади” в Кабміні Олексія Гончарука після вдалих грантових проєктів лобіювання інтересів інженерно-дорожньої мафії часів Гройсмана.
Заступник голови партії “Голос” Ярослав Юрчишин, історик за фахом, разом зі своєю колежанкою і юристкою за фахом Наталією Форсюк, очевидно, домовились з Прем’єром Олексієм Гончаруком “розпиляти” 80 млрд грн на ремонті доріг і прикритись послугами експертів-консультантів Мінрегіону (про це вже писали ЗМІ).Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Суть в тому, що Наталія Форсюк просуває корупційну схему заміни державних органів держархбудконтролю на комерційних інженерів-консультантів саморегулівної Гільдії інженерів, а також скасування дозвільної документації та контрольно-наглядових заходів перевірки об’єктів автодорожнього будівництва. Крім того, за 5% від вартості будівельних робіт контроль за ремонтом доріг будуть проводити інженери-консультанти і ті, хто вже опанував схему лобіювання інтересів бізнесу на дорогах Київщини.
Саме спільна діяльність в ГО “Трансперенсі Інтернешнл Україна” та львівські корені Форсюк і Юрчишина з новим Віце-Прем’єром Денисом Шмигалем, дають можливість провернути грандіозну аферу по освоєнню за 2020 рік 80 млрд грн на ремонтах доріг з пафосною назвою “Сшити країну”. Першу постанову Кабміну в цьому напрямі вже прийняли (див. слайд 1).
Яким чином члени партії Вакарчука та КП “Київавтодор” сшивали для Наталії Форсюк костюм заступниці міністра Мінінфраструктури, в нашому матеріалі:
Нічого особистого – лише бізнес транснаціональних корпорацій…
Від простої юристки до експерта в будівництві автодоріг – шлях до міністерства. Співпраця Наталії Форсюк з “євроінтегратором” Юрчишиним, в інтересах бізнесу, можна прослідкувати на прикладі будівництва ресторану “Макдональдс” (McDonalds) з розширенням (реконструкцією) багатопаливної заправки “КЛО” (KLO) за адресою: Кільцева дорога, 14-В (на повороті до м. Вишневе).
Так, під виглядом “експертування” капітального ремонту дорожнього одягу Кільцевої дороги, дотична до “Трансперенсі Інтернешнл Україна” ініціатива прозорості на дорогах “CoST” фактично супроводжувала і прикривало своїми звітами цей широкомасштабний ремонт в період з 2016 по 2019 роки. Саме Наталія Форсюк була керівником цієї організації в зазначений період. На нашу думку, для задоволення інтересів міжнародних комерційних структур, а не для підвищення якості робіт чи контролю витрат проведено консультації та інжиніринг під дахом “Трансперенсі Інтеренешнл Україна”, яким в момент верифікації керував Ярослав Юрчишин (див. слайди 2-6 Верифікованого звіту).
Схема розміщення дороги і назва “капітальний ремонт дорожнього одягу” свідчить, що ніякого “будівництва дороги” фактично не відбувалось – існуюча частина Кільцевої дороги розширювалась і проектувалась до повороту на місто Вишневе, за нашою версією, лише заради Макдональдсу і КЛО, яким не вистачало території для інженерно-транспортного забезпечення свого функціонування. Саме тому міжнародна грантова організація з орбіти Сороса взялась допомогти американським партнерам реалізувати стартап “гамбургер в бензині замість шляхопроводу”.
Сам факт суміщення автозаправки і кафе до 25 п/місць є типовим для придорожніх об’єктів, але експеримент для “тубільців” полягав у розміщенні на транспортній розв’язці замість шляхопроводу (транспортної розв’язки) лише комерційних об’єктів торгівлі. Це, на нашу думку, свідчить про лобіювання інтересів бізнесу та імітації перевірок задля видимості міжнародного контролю. Про яку антикорупційну прозорість можна говорити, якщо верифікатори самі не знають норм і правил для об’єктів транспортної інфраструктури.
На слайдах 7-9 показано фрагмент Генерального плану м. Києва і ортофотоплани “до і після” ремонту дороги в районі повороту на м. Вишневе. Суміщені координатні космічні знімки і аналіз нами матеріалів топо-геодезичних вишукувань, свідчать, що основним “досягненням” ремонту цієї частини Кільцевої дороги є саме поява “заправки з МаКом”.
Не дивлячись на суцільні порушення Державних Будівельних Норм під час будівництва багатопаливного автозаправочного комплексу з фаст-фудом, містобудівне перетворення території на повороті в сторону міста Вишневе ніким не контролювалось і вплив ремонтних робіт проводився лише на папері, оскільки Ярослав Юрчишин і Наталія Форсюк є так званими представниками Сороса, вважаю, що їхні рекомендації та висновки були гарним прикриттям та механізмом легалізації дорожнього будівництва всупереч міжнародним стандартам FIDIC щодо транспарентності проєктних і фінансових документів.
Дорога від проспекту Перемоги до повороту на Вишневе відремонтована за понад 330 млн грн бюджетних грошей без перевірки геологічних вишукувань та обсягів будівництва на відповідність нормативним показникам та фактичним витратам, про що пишуть самі “верифікатори”. Тобто, не маючи достатньої інформації про реальні роботи, юристи замінили собою інспекторів дорожнього контролю, фахівців-інженерів, архітекторів, будівельників та запровадили новий тип перевірок у вигляді КОНСУЛЬТАЦІЇ. Цей досвід підхопили в “зеленій команді” та будуть впроваджувати експеримент по всій країні.
В самому Верифікаційному звіті автори вказують, що замовник не надав в повному обсязі всіх проєктних матеріалів та кошторисів, але висновки “грантоїдів” позитивні. Інакше й бути не може, оскільки вони ж просто консультаційні послуги надають і безкоштовно. Лише Сорос знає, скільки коштують такі псевдоперевірки і контрольні заходи від історика та юристки (див. слайди 10-13).
А що втратила громада Вишневого, Софіївської Борщагівки, кияни (жителі Борщагівки) після повної “закупорки” горловини проблемного повороту і влаштування додаткового гальмівного і розворотного майданчиків Макдональдсу замість повноцінної транспортної розвязки із шляхопроводом? Вже не кажучи, що фіктивний контроль з боку “CoST”, та інформація ЗМІ про ухиляння від податків (пов’язаних з КЛО бізнес-структур) кидає тінь на самих прозорих антикорупціонерів та їхні наміри впроваджувати принцип консультацій замість жорсткого контролю та нагляду за суб’єктами містобудування (див. слайд 14).
Президент і Прем’єр-міністр довірять витрачати 80 млрд грн протягом березня-листопада 2020 року зграї шахраїв з Міністерства інфраструктури і їхнім партійним друзям та землякам з Мінрегіону, а зараз точиться боротьба за суми “відкату” новим смотрящим інженерно-будівельної мафії.
Слайд 1. Постанова КМУ щодо програми “Сшити країну”:
Слайд 2. Досвід Верифікації Наталії Форсюк на дорогах Київщини:
Слайд 3. Схема та основні показники проекту капітального ремонту Кільцевої дороги
Слайд 4. Передбачені проектом види робіт.
Слайд 5. Передбачені проектом види робіт.
Слайд 6. Що саме збудували в результаті ремонту Кільцевої дороги
Слайд 7. Схема Генплану м. Києва і ділянка ремонту дороги.
Слайд 8. Ортофотоплан “до ремонту дороги” без фаст-фуду і багатопаливної заправки
Слайд 9. Ортофотоплан “після ремонту” дороги з Макдональдсом і КЛО
Слайд 10. Висновки “CoST” щодо міцності та надійності
Слайд 11. Висновки “CoST” щодо фінансової відповідності
Слайд 12. Свідчення неповноти даних і відсутність доступу консультантів до інженерних вишукувань.
Слайд 13. Свідчення неповноти даних і відсутність доступу консультантів до інженерних вишукувань.
Слайд 14. Інформація про співпрацю і роботу КЛО
Віктор Глеба, незалежний експерт з державного управління у галузі містобудування, член-кореспондент Української академії архітектури, доцент кафедри, доктор філософії, громадський діячКиевVласть
Регіональною комісією Міністерства регіонального розвитку України у цьому році було відібрано 17 інвестиційних проєктів по Київській області. Тільки п'ять із них Київська облдержадміністрація затвердила для співфінансування. Це завершення будівництва школи мистецтв, загальноосвітньої школи, фізкультурно-оздоровчого комплексу та капітальні ремонти двох лікарень. Із Фонду регіонального розвитку на це витратять 141,1 млн гривень, місцеві та обласний бюджет – 14,3 млн гривень.
Як стало відомо KV, на 2020 рік Міністерством регіонального розвитку було відібрано і схвалено для співфінансування 17 проєктів.
Згідно із додатком 16 до Програми будівництва, реконструкції та ремонту об’єктів інфраструктури на 2020 рік, Київською ОДА було затверджено до співфінансування із обласного або місцевих бюджетів п’ять інвестиційних програм і проєктів регіонального розвитку.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
За даними пресслужби Київської ОДА, 21 січня на засіданні регіональної комiсії з оцінки та проведення попереднього конкурсного відбору інвестиційних програм та проєктів реriонального розвитку обговорили подані інвестиційні програми і проєкти регіонального розвитку, які можуть реалізовуватися за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку на території Київської області у 2020 році, та висловили пропозиції щодо їх оцінки.
Заступник голови облдержадміністрації Андрій Лісовик зазначив, що згідно індикативного розподілу коштів Державного фонду регіонального розвитку (ДФРР) у 2020 році, в Київській області доведено асигнування в розмірі 253 млн гривень. З них 55 млн гривень – це кошти, які планують спрямувати на реалізацію п’яти проєктів будівництва, які були розпочаті в минулих роках. 185 млн гривень пропонується спрямувати на реалізацію нових проєктів, які стануть переможцями конкурсного відбору.
Як розповів у коментарі KV секретар постійної комісії з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної, інноваційно-інвестиційної політики, зовнішньоекономічних зв’язків та фінансового забезпечення розвитку області, депутат Київоблради Олексій Дорошенко, проєктами регіонального розвитку займається виключно обласна адміністрація.
“Місцеві органи влади подають проєкти до обласної адміністрації, там їх або погоджують і передають до Мінрегіону, або не погоджують. У другому випадку місцеве самоврядування може подати проєкт напряму у Мінрегіон і тоді вже якось погодити з областю. Через порушення процедури часто бувають такі ситуації, що КОДА погодила одну кількість проєктів, а Мінрегіон – іншу. До того ж, це може бути пов'язано із частотою зміни губернаторів Київської області. Ці коливання зі звільненнями-призначеннями почались влітку, ось і маємо такий результат по проєктах регіонального розвитку у 2020 році”, – говорить він.
П’ять проєктів
Так, серед затверджених і областю, і Мінрегіоном, проєкт будівництва загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів в селі Микуличі Бородянського району. На нього передбачено 43 млн 643 тис. 332 гривні коштів ДФРР та 8 млн 624 тис. 837 гривень із місцевого бюджету. Наразі КОДА затвердила виділення 3 млн гривень із обласного бюджету.
Як розповів KV голова Бородянської районної ради Георгій Єрко, цю школу почали будувати багато років тому.
“Цю школу почали будувати у 2010 році, якщо не раніше. Будівля не була законсервована, там з'явився грибок. У минулому році її повністю зруйнували і побудували наново два поверхи, перекрили дах, поставили вікна. Залишилось дофінансувати внутрішнє оздоблення, зовнішні мережі. На цей рік з обласного бюджету виділено 3 млн гривень і з державного – 23 млн. Залишиться виділити ще 3 млн і в наступному році школу можуть ввести в експлуатацію”, – говорить він.
Другий затверджений проєкт – це капітальний ремонт головного лікувального корпусу, а саме утеплення фасадів з заміною вікон та вхідних дверей на металопластикові, часткове відновлення покрівлі та вимощення, комунального закладу Київської облради "Київська обласна дитяча лікарня", яка знаходиться у місті Боярка Києво-Святошинського району. Із ДФРР на це передбачено 12 млн 454 тис.191 гривень, із місцевих бюджетів – 4 млн 896 тис. 283 гривень. Наразі області виділили 600 тис. гривень.
За даними Мінрегіону, у 2017-2018 роках у лікарні частково замінено покрівлю понад 1200 кв.м, частково замінена водостічна система, утеплено горище, замінено вікна з виконанням супутніх опоряджувальних робіт, утеплено стіни підвалу понад 1100 кв.м, утеплено понад 3000 кв.м фасаду з відкосами. У 2019 році утеплено 1800 кв.м фасаду з відкосами.
У цьому році планується завершити роботи, а саме – утеплити 3300 кв.м фасаду з відкосами.
На будівництво школи мистецтв та ремесел в селі Велика Олександрівка Бориспільського району передбачено 12 млн гривень ДФРР та 5 млн 145 тис. 961 гривень із місцевого бюджету.
У коментарі KV голова Бориспільської райради Владислав Байчас розповів, що питанням займається сільська рада і фінансування здійснюється із їхнього бюджету.
“Велика Олександрівка самостійно фінансує об'єкт, краще у них дізнаватись подробиці. Чому область не дає коштів – не знаю, нас також цікавить це питання”, – говорить він.
Як вдалось дізнатися KV, у 2009 році було виготовлено проєктну документацію з будівництва школи мистецтв і ремесел, яку відкоригували і затвердили в 2015 році.
Будівництво почалось у 2016 році. Воно здійснювалось за рахунок бюджету сільської ради та державного бюджету. Головна проблема, через яку затягнулось будівництво – постійна зміна підрядників.
Станом на 20 січня там зведено триповерховий корпус, одноповерховий корпус актової зали, будівлю переходу, влаштовано покрівлі, влаштовано вікна, зовнішні двері, замонолічено вхідні групи, влаштовано чорнові стяжки підлог, утеплено підлогу горища, влаштовано зовнішні мережі тепло – водо-постачання, водовідведення, внутрішні інженерні мережі (проводка і трубопроводи електромереж, водопостачання, водовідведення).
Наступний проєкт – будівництво фізкультурно-оздоровчого комплексу по вулиці Ватутіна, 36 у місті Миронівка. На це передбачено 65 млн 503 тис. 42 гривні ДФРР та 14 млн 335 тис. 104 гривні із місцевих бюджетів. На цей рік КОДА затвердила співфінансування у сумі 5 млн гривень із бюджету Миріновської ОТГ. Завершити проєкт планується у 2021 році.
За словами голови Миронівської районної ради Валентини Усик, будувати спортивно-оздоровчий комплекс почали у 2018 році.
“На цей об'єкт проєктно-кошторисна документація виготовлялась за рахунок бюджету районної ради. Почали будувати його приблизно у вересні 2018 року за рахунок держави, в грудні створилась громада і тоді вже фінансувати його почала громада. Наразі вони займаються цим питанням. Але цей заклад буде працювати не тільки для жителів громади, а для всього району”, – говорить вона.
Поспілкуватись із головою Миронівської ОТГ Віталієм Савенко KV не вдалось.
Останній проєкт – це капітальний ремонт (утеплення фасаду та заміна віконних, дверних блоків) лікувального корпусу №1 центральної районної лікарні Тетіївської районної ради в місті Тетіїв, який розпочали у 2017 році. Із бюджету ДФРР на це передбачено 7 млн 565 тис. 78 гривень. Із місцевих бюджетів – 1 млн 818 тис. 802 гривень. На цей рік область затвердила 582 тис. 387 гривень фінансування із місцевого бюджету.
За словами голови Тетіївської об'єднаної громади Руслана Майструка, у цьому році капітальний ремонт має бути завершено.
“Районна лікарня знаходиться на балансі районної ради. Капітальний ремонт там проводиться за рахунок співфінансування райради та державного бюджету. У минулому році його розпочали, замінили вікна та двері на сучасні. Тепер будуть проводити утеплення всієї будівлі. Мінрегіон наполягає, щоб закінчити роботи у цьому році, але поки кошти із держбюджету не були виділені”, – говорить він.
Затвердив Мінрегіон
У переліку об'єктів, які затверджені Мінрегіоном у 2020 році у напрямку реалізації стратегії регіонального розвитку, є ще 12 проєктів.
Це капітальний ремонт будівлі Пашківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів у селі Пашківка Макарівського району. Його вартість – 4 млн 243 тис. 871 гривня із бюджету ДФРР і 1 млн 818 тис. 802 гривні із місцевих бюджетів. Ремонт буде проводитись у два етапи – протягом першого та другого півріччя 2021 року.
Три проєкти передбачено у Васильківському районі. Це реконструкція приміщення опорного навчального закладу Гребінківський НВК "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів – дошкільний навчальний заклад" в смт Гребінки Васильківського району. Період реалізації – з січня по грудень 2020 року. Вартість складає 15 млн 438 тис. 95 гривень із ДФРР та 3 млн 859 тис. 737 гривень із місцевих бюджетів.
Також планується будівництво дитячого дошкільного закладу на 35 місць в селі Мала Солтанівка. Рік реалізації – 2020. Вартість – 10 млн 309 тис. 785 гривень бюджету ДФРР та 1 млн 145 тис. 531 гривня із місцевих бюджетів.
У селищі Глеваха протягом 2020-2021 років планують побудувати навчально-виховний заклад “Дитячий садок – початкова школа”. Із бюджету ДФРР на нього витратять 10 млн 54 тис. 133 гривні, із місцевих бюджетів – 9 млн 893 тис. 886 гривень.
У місті Тетіїв передбачена реконструкція трибун з влаштуванням універсального ігрового майданчику на території стадіону "Колос". Провести її планують у період із травня по листопад 2020 року. Вартість робіт складає 3 млн 696 тис. 253,4 гривень бюджету ДФРР та 1 млн 584 тис. 108,6 гривень місцевого бюджету.
Два проєкти затверджено у Вишгородському районі. Це будівництво дошкільного навчального закладу на 230 місць в селі Нові Петрівці вартістю 55,6 млн гривень – з них 25 млн 672 тис. 75 гривень бюджету ДФРР і 30 млн – місцевий бюджет. Другий садочок, на 75 місць, буде побудовано у селі Синяк. На нього передбачено 21 млн 424 тис. 442 гривні коштів ДФРР та 14 млн 282 тис. 961 гривня місцевих бюджетів. Строк реалізації обох об'єктів вказаний із січня по грудень цього року.
Також у переліку будівництво комунального дошкільного дитячого навчального закладу по вул. Шкільній в місті Вишгород. Це будівництво було розпочато у 2017 році, завершитись має у 2021 році. Кошторисна вартість об’єкта станом на 2017 рік складала 56 млн 47 тис. 182 гривні.
Ще запланована реконструкція будівлі школи та майстерні Піївської загальноосвітньої школи I-III ступенів Ржищівської міської ради, що у селі Пії Миронівського району. Вартість не вказана.
До 2022 року планується провести капітальний ремонт дитячого садочку по вул. Шевченка, 15 в селищі Згурівка. На це витратять 7 млн 733 тис. 27 гривень ДФРР і 859 тис. 225 гривень місцевих бюджетів.
У селі Переяславське Переяслав-Хмельницького району, що входить до Студениківської ОТГ, у цьому році планується будівництво стадіону. Проєктно-кошторисну документацію Студениківська сільська рада виготовила у минулому році. Фінансування – 10 млн 418 тис. 51 гривня – за рахунок коштів Державного фонду регіонального розвитку, 4 млн 465 тис. 7 гривень – за рахунок місцевого бюджету.
Останній проєкт – будівництво ІІ-го корпусу ДНЗ “Червона Шапочка” на 100 місць, у селі Михайлівка-Рубежівка Києво-Святошинського району. Вартість робіт не вказана.
Нагадаємо, як раніше писала KV, в 2019 році місцеві бюджети заборгували на будівництво об'єктів соціокультурної та комунальної інфраструктури більше 7 млн гривень. Борги накопичив як обласний, так і районні, і міські бюджети. Якщо кошти не знайдуться, понад десяток об'єктів ризикують поповнити список монструозних довгобудів, які паплюжать краєвиди міст і сіл Київщини з часів ранньої незалежності та пізнього “совка”.
Крім того, для багатьох учнів і батьків Київщини рік почався з невтішних новин. У Василькові знов не змогли завершити будівництво школи, в Борисполі – ніяк не добудують садочок, у Вишневому взагалі мало не батьківський страйк. Скидається на те, що при невпинному зростанні населення місцева влада стикнеться з масштабним браком навчальних місць.
Читайте: Київщина у 2020 році ризикує отримати “навчальну” кризу через недобудову шкіл
Фото: коллаж KV
КиевVласть
Голова Київоблдержадміністрації (КОДА) Олексій Чернишов визначив фронт робіт для себе і розподілив обов'язки між заступниками. Підсумковий склад команди губернатора налічує п'ять осіб, включно з замголови Олександром Скляровим. КиевVласть розбиралась, хто і за що відповідає в оновленій КОДА.
Як стало відомо KV, 9 січня 2020 року голова Київської ОДА Олексій Чернишов підписав розпорядження "Про розподіл обов'язків між головою, першим заступником і заступниками голови Київської обласної державної адміністрації".Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Так, першому замголови ОДА Олександру Склярову передали у відання такі райони, як: Макарівський, Обухівський, Києво-Святошинський, Бородянський, Васильківський, Вишгородський, Баришівський та місто Ірпінь.
Заступник губернатора Василь Володін буде контролювати діяльність РДА Згурівського, Переяслав-Хмельницького, Фастівського, Білоцерківського районів, а також виконкомів міст Біла Церква, Фастів, Березань, Переяслав-Хмельницький.
Замгубернатора Андрій Лісовик відповідатиме за міста Бориспіль та Славутич, а також діяльність РДА таких районів, як: Поліський, Бориспільський, Миронівський, Рокитнянський і Іванківський.
Дмитрові Назаренку довірені Богуславський, Володарський, Ставищенський, Таращанський, Сквирський, Кагарлицький, Тетіївський райони та місто Ржищів.
Заступник голови КОДА Олег Торкунов буде контролювати діяльність РДА та міськвиконкомів Броварського та Яготинського районів, а також міста Васильків, Обухів, Буча та Бровари.
Згідно з документом, на себе губернатор Київщини покладає контроль за роботою заступників і структурних підрозділів КОДА, взаємодію з різними органами Київської області і координацію деяких з них.
Детально
У документі також зазначено, що голова КОДА направляє і контролює роботу першого заступника, заступників, керівника апарату облдержадміністрації, керівників структурних підрозділів облдержадміністрації, діяльність райдержадміністрацій, взаємодіє з органами самоврядування в містах обласного значення, забезпечує формування обласного бюджету тощо.
Він контролює роботу структурних підрозділів КОДА: департаменту фінансів, управління, внутрішнього аудиту, відділу методологічної підтримки та моніторингу державних закупівель, сектора протидії корупції, управління юридичного забезпечення, управління персоналом (в межах повноважень), управління організаційної роботи та взаємодії з органами виконавчої влади і органами місцевого самоврядування, сектора режимно-секретної роботи апарату адміністрації, патронатної служби.
Координує діяльність таких територіальних органів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади в області:
Головного управління Національної поліції в Київській області;
Управління Державної служби охорони при Головному управлінні Міністерства внутрішніх справ України в Київській області;
Головного управління Служби безпеки України в Києві та Київській області;
Головного управління УКРІНФОРМ в Київській області;
Київської митниці Держмитслужби;
Центрального міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань і пробації Міністерства юстиції;
Головного територіального управління юстиції в Київській області (Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції);
Територіального управління Державної судової адміністрації України в Київській області;
Північного офісу Держаудитслужби в Київській області;
Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби в Києві та Київській області.
Взаємодіє з:
Київською обласною радою;
Прокуратурою Київської області;
Київським апеляційним судом;
Господарським судом Київської області;
Київським окружним адміністративним судом;
Північним апеляційним господарським судом;
Шостим апеляційним адміністративним судом;
кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області;
територіальними підрозділами Міністерства внутрішніх справ України на території області;
Територіальним управлінням Рахункової палати по Києву, Київській, Черкаській та Чернігівській областях;
Київським обласним військовим комісаріатом;
військовими частинами, розташованими на території області;
організаціями політичних партій, громадських організацій в області.
До його обов'язків також входить узгодження відпусток, преміювання, встановлення надбавок, надання матеріальної допомоги на оздоровлення керівникам структурних підрозділів КОДА.
У разі відсутності Чернишова, його обов'язки виконуватиме перший заступник Олександр Скляров. Він займається питаннями забезпечення розробки та виконання програм соціально-економічного розвитку, міжнародних і зовнішньоекономічних відносин, залучення інвестицій, сприяння розвитку підприємництва, міжрегіонального співробітництва, туризму, інформаційної діяльності та комунікації з громадськістю.
На нього покладається координація роботи департаменту економічного розвитку і торгівлі та департаменту комунікації і зв'язків з громадськістю.
Також він координує діяльність таких територіальних органів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади в області:
Головного управління статистики в Київській області;
Міжрегіонального управління Нацдержслужби в Києві, Київській, Чернігівській і Черкаській областях;
Київського обласного територіального відділення Антимонопольного комітету України;
Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області;
Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.
Скляров взаємодіє з Головним управлінням по Києву та Київській області акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" ("Ощадбанк"), науково-дослідними інститутами, науковими установами та іншими об'єднаннями громадян відповідного напряму і юридичними особами в області.
Він взаємодіє і сприяє діяльності Київського обласного контактного центру опрацювання звернень до органів виконавчої влади, закладу післядипломної освіти "Центр перепідготовки та підвищення кваліфікації працівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, державних підприємств, установ і організацій при облдержадміністрації".
Затверджує штатні розписи, кошториси, плани асигнувань структурних підрозділів облдержадміністрації та апаратів райдержадміністрацій.
Читайте: Голова КОДА призначив своїм першим заступником Олександра Склярова
Заступник Чернишова Василь Володін буде реалізовувати повноваження в сфері інфраструктури; культури, національностей та релігій, охорони пам'яток історії та культури; архівної справи. Також в агропромисловому комплексі, сферах виконання програм соціального розвитку села, розвитку переробної промисловості в АПК; ветеринарної медицини.
На нього покладена координація і контроль діяльності:
управління з питань оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами;
департаменту агропромислового розвитку;
управління інфраструктури;
управління культури, національностей та релігій;
Державного архіву області.
Він взаємодіє і сприяє діяльності:
Головного управління Держпродспоживслужби в Київській області;
Київської обласної філії ВАТ "Укртелеком";
Київської міської дирекції ВАТ "Укрпошта";
Київської дирекції залізничних перевезень Південно-Західної залізниці;
Київською обласною організацією Українського союзу промисловців і підприємців;
а також підприємствами, організаціями, установами агропромислового комплексу, транспорту і зв'язку в області, науково-дослідними інститутами, науковими установами та об'єднаннями громадян відповідних напрямів і юридичними особами в області.
Читайте: Алексей Чернышов назначил своим заместителем Василия Володина
Ще один заступник голови КОДА — Андрій Лісовик. Він займається питаннями житлово-комунального господарства та енергоефективності, в тому числі впровадження енергосервісних договорів, систем енергоменеджменту / енергомоніторингу в бюджетних установах; фізичної культури і спорту; капітального будівництва, дорожнього господарства, індивідуального житлового будівництва на селі, власності.
Координує і контролює діяльність департаменту житлово-комунального господарства та енергоефективності, департаменту регіонального розвитку та управління фізичної культури і спорту.
Спрямовує і контролює діяльність державних підприємств "Кіевоблреклама", "Київоблбудінвест", "Облводсервіс", "Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості", "Державна транспортна компанія", "Служба автомобільних доріг Київської області".
Координує діяльність Київського обласного та по Києву управління лісового та мисливського господарства, а також Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях.
Взаємодіє з:
приватним акціонерним товариством "Київобленерго";
публічним акціонерним товариством "Київоблгаз";
дочірнім підприємством "Київське обласне дорожнє управління “ВАТ "Державна акціонерна компанія “Автомобільні дороги України”;
службою автомобільних доріг в області;
а також будівельними та ремонтно-будівельними організаціями області; організаціями дорожнього господарства області; науково-дослідними інститутами, науковими установами відповідного спрямування; іншими відповідного напряму об'єднаннями громадян і юридичних осіб в області.
Читайте: Очільник КОДА призначив своїм заступником Андрія Лісовика
Всім цим до призначення Лісовика займався заступник голови КОДА Дмитро Назаренко, який тепер буде реалізовувати повноваження в сфері містобудування та архітектури, використання і охорони земель, децентралізації, співпраці з органами місцевого самоврядування в області, об'єднаними територіальними громадами; реалізації повноважень облдержадміністрації у сфері цивільного захисту та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; молодіжної політики та національно-патріотичного виховання; екології та природних ресурсів.
Назаренко координує і контролює діяльність департаменту містобудування та архітектури, департаменту з питань цивільного захисту та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, управління молодіжної політики та національно-патріотичного виховання, а також департаменту екології та природних ресурсів.
Він також спрямовує і контролює діяльність держпідприємств "Кіевоблреклама"; "Спеціалізоване лісогосподарське підприємство “Київоблагроліс”, “Облводсервіс”; "Інноваційно-інжинірингові технології"; "Перспектива Київщини"; "Виробниче об'єднання “Фармація”, а також Київського обласного фонду підтримки індивідуального житлового будівництва на селі.
На ньому координація діяльності:
Головного управління Госгеокадастра в Київській області, Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області; Київського обласного та по Києву управління лісового та мисливського господарства;
Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області;
управління Державного агентства рибного господарства в Києві та Київській області;
Басейнового управління водних ресурсів середнього Дніпра;
Міжрегіонального офісу захисних масивів дніпровських водосховищ;
Державної екологічної інспекції столичного округу.
Взаємодіє з Київською обласною філією ДП “Укрдержбудекспертиза”, а також науково-дослідними інститутами, науковими установами відповідного спрямування; відповідного напряму об'єднаннями громадян і юридичних осіб в області.
У команді також — заступник голови КОДА Олег Торкунов. Займається питаннями освіти і науки, соціального забезпечення та соціального захисту, зайнятості населення, охорони здоров'я, дітей і сім'ї. Координує і контролює діяльність департаменту освіти і науки, департаменту соціального захисту населення, департаменту охорони здоров'я та служби у справах дітей та сім'ї.
Торкунов координує діяльність:
Відділення Національної служби посередництва і примирення в р .. Києві та Київській області;
Київської обласної служби зайнятості;
Головного управління Держпраці в Київській області.
Державної служби лікарських засобів і контролю за наркотиками в Київській області.
Взаємодіє з головним управлінням Пенсійного фонду України в Київській області, Київською обласною радою профспілок, Київською обласною організацією Товариства Червоного Хреста України, а також організаціями, установами соціальної сфери, науково-дослідними інститутами, науковими установами відповідного напряму, іншими об'єднаннями громадян і юридичних осіб в області.
Читайте: Председатель КОГА назначил Олега Торкунова своим заместителем
Нагадаємо, 25 листопада голова Київської обласної державної адміністрації Олексій Чернишов звільнив свого заступника В'ячеслава Кучера, 31 жовтня призначив головою апарату КОДА колишнього директора Департаменту внутрішнього аудиту Міністерства юстиції України Олену Мацко і дав їй повноваження призначати і звільняти голову патронатної служби. Сам Олексій Чернишов прийшов на пост губернатора Київщини 28 жовтня 2019 року згідно з указом президента Зеленського № 777/2019, змінивши Михайла Бно-Айріяна.
Читайте: Зеленський звільнив Бно-Айріяна і призначив губернатором Київщини харківського підприємця Олексія Чернишова
Фото: колаж KVКиевVласть
Наприкінці грудня голова Київської обласної державної адміністрації Олексій Чернишов звільнив начальника управління внутрішнього аудиту Дениса Скоробагатька і начальника управління культури, національностей та релігій КОДА Ігоря Золотоверха.
Як стало відомо KV, 28 грудня Олексій Чернишов підписав розпорядження №227-к “Про звільнення Золотоверха І.В.”.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
“Звільнити Золотоверха Ігоря Васильовича, начальника управління культури, національностей та релігій Київської обласної державної адміністрації, з займаної посади 28.12.2019 за угодою сторін, пункт 3 частини 1 статті 83, стаття 86 Закону України “Про державну службу”, пункт 1 статті 36 Кодексу законів про працю України”, – йдеться у документі.
Варто відмітити, що він працював на посаді із 8 травня минулого року. Був призначений екс-губернатором Михайлом Бно-Айріяном. З 2010 року він обіймав посаду заступника начальника цього управління. Має освіту юриста і інженера-електромеханіка.
Раніше, 24 грудня, голова КОДА розпорядженням №221-к звільнив начальника управління внутрішнього аудиту Київської ОДА Дениса Скоробагатька.
“Звільнити Скоробагатька Дениса Валентиновича, начальника управління внутрішнього аудиту Київської обласної державної адміністрації, із займаної посади 13.01.2020 за угодою сторін, пункт 3 частини 1 статті 83, стаття 86 Закону України “Про державну службу”, пункт 1 статті 36 Кодексу законів про працю України”, – написано у розпорядженні.
Нагадаємо, Денис Скоробагатько був призначений на посаду 14 січня минулого року екс-губернатором Олександром Терещуком.
Раніше, навесні 2018 року, він працював в.о. заступника директора департаменту – начальником відділу договірної роботи та орендних відносин Міністерства інфраструктури України.
Читайте: Губернатор Чернишов звільнив заступника Кучера
Фото: agroinfo.kz
КиевVласть
Сьогодні суспільство очікує від влади змін в усіх сферах життя. На тлі політичних і економічних проблем поза увагою залишається культурна спадщина ‒ чинник самоідентифікації народу України і складова національної безпеки. Депрофесіоналізація в управлінні культурною спадщиною сягнула критичної межі, катастрофічні втрати пам’яток і хаотична забудова історичних міст не дозволяють відкладати вирішення проблем “на потім”.
Доки в Україні немає меценатів рівня Терещенків, які би вкладали значні ресурси у збереження пам’яток, ця справа залишається почесною прерогативою держави. Культурна спадщина може принести величезний моральний і економічний зиск. Але запорука цього ‒ високий рівень професійної управлінської культури.
Культура ‒ це не “міністерство культури”, це стан особистості, який не дозволяє робити того, за що потім буде соромно. Не зважаючи на наявність Міністерства культури як центрального органу охорони спадщини, проблеми охорони та збереження пам’яток десятиліттями не вирішуються через повне нерозуміння управлінцями фахових норм пам’яткоохоронної діяльності. До слова, було б доцільно, щоб посадовці міністерства під час конкурсу на посади складали іспити не лише з законодавства, але й з базових знань у професійній галузі, якою вони будуть керувати. Такі іспити повинні приймати фахівці, які потім стануть адміністративними заручниками чиновників.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Наразі державну політику з охорони спадщини визначають люди, які не мають елементарних фахових знань. Вони надають “адміністративні послуги в галузі охорони культурної спадщини” в межах усієї України. Їх спектр величезний: надання дозволів на розміщення зовнішньої реклами в охоронних зонах пам’яток, на проведення археологічних досліджень, погодження проектів землеустрою, проектно-кошторисної документації на реставрацію, історико-архітектурних опорних планів історичних міст, а також погодження проектів нової забудови, які викликають праведний гнів. Це лише незначна частина повноважень, перелік яких займає кілька сторінок.
При цьому в штаті управління охорони культурної спадщини Мінкульту немає профільних фахівців ‒ архітекторів, мистецтвознавців, реставраторів, він на 90 відсотків сформований з юристів, стаж роботи яких у галузі охорони спадщини від двох до п’яти років. І ці люди визначають державну політику, керують пам’яткоохороними установами, заповідниками, приймають рішення по складному комплексу проблем охорони спадщини! Результат ‒ її фатальний стан і безліч проблем.
Читайте: Кто позаботится об объектах культурного наследия в новом правительстве Украины?
Відсутнє системне державне управління охороною культурної спадщини
У 2006 році було зруйновано систему охорони і реставрації пам’яток архітектури і містобудування, яка існувала в Мінрегіоні (колишньому Держбуді України) і включала центральні та місцеві органи управління, а також відомчі інституції в галузі дослідження і реставрації пам’яток. Вирішили, що збереженням культурної спадщини (як в Європі) повинно займатися Міністерство культури, якому передали функції центрального органу охорони спадщини. Але реформу не довели до кінця: стару систему в Мінрегіоні ліквідували, нової в Мінкультури не створили. Мінкульт забрав собі управлінські повноваження (дозвільні функції, функції розподілу фінансових потоків, “переписав” на себе престижні національні історико-культурні заповідники) і вирішив, що того достатньо.
Професійні інституції з дослідження і збереження пам’яток залишилися в системі Мінрегіону. З цього моменту розпочався крах охорони культурної спадщини: суб’єкти управління і предмет діяльності опинилися поза межами сфери управління Мінкульту. Як результат ‒ підміна Мінкультом фахової діяльності бюрократичними процедурами і популістськими “заходами”, відсутність системної державної політики, що базується на пріоритетних стратегіях та професійних засадах збереження спадщини. За наявності системної політики кількість руїн в країні зменшилася б у рази, фахівці були б забезпечені роботою, міста розвивалися без будівельних стресів, інвестори вигідно вкладали би кошти у потрібну державі справу, туристична інфраструктура розвивалася.
Читайте: Руина. Кличко не желает беречь остатки культурного наследия Киева
Відсутній Державний реєстр нерухомих пам'яток
Державний реєстр було задекларовано у “Законі про охорону культурної спадщини” у 2000 році. Реєстр ‒ це не список пам’яток, це інформаційний банк даних для управління і вироблення державної стратегії, формування наукових програм, фінансування реставрації, створення інфраструктури туризму, організації культурно-просвітницької діяльності. Тотальне обстеження пам’яток України і формування реєстру було розпочато ще в 1990-ті в Мінрегіоні. Було складено списки пам’яток, по всіх пам’ятках національного значення (понад 3500 об’єктів) розроблено облікові паспорти (де вони зараз?).
2006 року все це було передано Мінкульту як центральному органу. Пройшло 13 років, але на сьогодні реєстр відсутній, і нижче наведені цифри орієнтовні (багато об’єктів не обліковано). Так, в Україні близько 143 тисяч пам’яток, з них 72 тисячі пам’яток археології, понад 52 тисячі ‒ історії, близько 16 тисяч ‒ архітектури і містобудування, майже три тисячі ‒ монументального мистецтва, 350 пам’яток садово-паркового мистецтва. Важко уявити, як і чим управляє Мінкульт, якщо за 13 років його діяльності зі створення реєстру до нього “занесено” лише 6 відсотків пам’яток (інформація з офіційного вебсайту мінкульту). Такими темпами матимемо реєстр через 200 років. Чи ще залишиться наша спадщина?
З 2000 року не розроблено і не прийнято Положення про реєстр, порядок його ведення, не опрацьовано його структуру, систему електронного обліку й моніторингу. А відтак реєстру просто не існує. Є “Переліки пам’яток культурної спадщини, занесених до Державного реєстру”. Але реєстр Мінкульту не потрібен, оскільки позбавить можливості непублічно знімати з обліку пам’ятки, оскільки суспільство дізнається про стан і масштаби втрат спадщини. Тому робота над реєстром носить імітаційно-популістський характер, а знайти вищезгадані переліки на сайті Мінкульту практично неможливо: вони заховані в лабіринтах пошукової системи сайту.
Але є й хороша новина. На просторах інтернету можна знайти практично весь потенційний Держреєстр пам’яток. Численні сайти, блоги й веб-портали присвячені спадщині. Армія краєзнавців і активістів, захисників пам’яток, озброївшись дронами і фотоапаратурою, фактично веде паралельну роботу зі створення реєстру. Волонтери власним коштом обстежують маловідомі пам’ятки, шукають архівні матеріали, рятують занедбані замки і садиби. Працює своєрідний “тіньовий Мінкульт”, озброєний бажанням зберегти спадщину, любов'ю до неї, а тому ‒ непереможний. На цьому тлі Мінкульт, який “забезпечує освоєння коштів” на охорону культурної спадщини, виглядає безпорадним. Результат його діяльності ‒ стоси “дозвільної” документації, накази й розпорядчі документи, зміст яких вганяє у ступор, “семінари”, після яких питань лише побільшується, перевірки, комісії, кадрові перестановки...
Правова база охорони культурної спадщини застаріла
Закон “Про охорону культурної спадщини”, прийнятий у 2000 році, переніс понад 15 “операцій” по внесенню змін і доповнень, але кращим не став: через його юридичну розбалансованість всі порушення тепер відбуваються “за законом”. Надаючи “адмінпослуги у галузі охорони культурної спадщини” Мінкульт часто легітимізує потреби тих, кому спадщина заважає. Чинний закон, розроблений в умовах пострадянського суспільства, націлений на санкції і тому неефективний. Він не враховує сучасних міжнародних тенденцій в управлінні спадщиною, глобальних економічних змін в Україні, не відповідає запитам на приватно-державне партнерство.
Цим шляхом у справі збереження спадщини пішли країни Західної та Центрально-Східної Європи. Україна безнадійно пасе задніх. Отже, повинна бути докорінно змінена парадигма закону: він має стати прозорим, прямої дії і нести позитивні можливості для залучення всіх зацікавлених у збереженні спадщини. Сьогоднішні “вороги” спадщини повинні запрацювати на неї, і їм це повинно стати вигідно. Зарубіжний досвід свідчить: це реально.
Відсутня нормативна база професійної діяльності з охорони культурної спадщини
Нормативна база ‒ це комплекс документів, що визначають алгоритм діяльності у будь-якій галузі. На відміну від сучасного проектування, де предметом нормування є об’єкт (будівля, споруда), у діяльності з охорони пам’яток об’єкти вже існують, і завдання полягає саме у збереженні їх своєрідності. Тому предметом нормування стає сама діяльність ‒ методи роботи (“лікування” зруйнованих пам’яток). Гранично важливим є дотримання методики наукових досліджень при вивченні об’єктів (для встановлення “діагнозу”), методики проектування (визначення методики лікування), застосування технологій і матеріалів (технологія виконання операції). Культурна норма пам’яткоохоронної діяльності фіксується у нормативних документах і методиках. Але в Україні такі документи розроблено приблизно на п’ять відсотків від потреби.
Зруйновано систему наукових, проектних і будівельно-реставраційних організацій
Результатом відсутності системи управління став крах науково-проектних і будівельно-реставраційних організацій, що забезпечують збереження і використання спадщини. Рештки колись потужних інституцій нині розосереджені по різних відомствах і виживають, не маючи приміщень, обладнання, держзамовлень. Реставрацією почали займатися недосвідчені, але “свої” і зручні фірми.
Діяльність зі збереження культурної спадщини перетворилася на банальне “освоєння коштів” тими, хто поділяє “систему ціностей” Мінкульту. До тих, хто її не поділяє, застосовується жорсткий адмінресурс. Так, єдину науково-дослідну пам’яткоохоронну установу системи Мінкульту, Український державний інститут культурної спадщини, який у 2015‒2016 рр. започаткував нові наукові напрямки, включно з реставрацією пам’яток, створенням концепції державних норм та розробленням засад формування Державного реєстру, керівництво міністерства у 2017 р. блискавично перетворило на “культурно-просвітницький центр”: оклади співробітників було понижено до 3200‒4000 грн, наукові програми згорнуто, виробничі площі скорочено, організовано системний тиск на колектив. Фахівці позвільнялися. Спадщина від цього не виграла.
Знищено систему відтворення і підготовки професійних кадрів
Середній вік досвідчених фахівців в галузі охорони та реставрації пам’яток досяг пенсійного. Раніше реставраторів не готували у вузах, але у профільних реставраційних установах, куди архітектори, мистецтвознавці, інженери приходили на роботу, вони набували досвід, працюючи з фахівцями. Тепер роботи практично немає, а молодь, зрозуміло, хоче бачити довгострокову перспективу. Посадові особи Мінкульту не бачать у цьому проблеми, оскільки “надають адмінпослуги з охорони культурної спадщини”. Відсутнє державне замовлення на підготовку фахівців з охорони культурної спадщии. Сьогодні вже треба проводити інвентаризацію не лише пам’яток, а й фахівців, які спроможні з ними працювати.
Потрібне перезавантаження системи
Названо основні причини, які привели охорону культурної спадщини до точки неповернення. Система дала збій. У нинішньому вигляді вона виштовхує все, що їй чужорідне. Можна обговорювати випадки знищення пам’яток (їх безліч), окремі документи, розроблені в надрах Мінкультури і “для галочки” винесені на “публічне обговорення”. Вони непрофесійні, бо їх писали люди, які ніколи не працювали з пам’ятками і не розуміють фахових основ діяльності. Я називаю їх “перехожими”. Через рік про них забудуть. А наша спадщина заслуговує на увагу тих, хто її любить. Потрібно терміново перезавантажити систему. Хотілося би, щоб у новому уряді з розумінням і відповідальністю поставилися до реформування пам’яткоохоонної справи. Збереження культурної спадщини не повинно бути маргіналізоване. Воно повинно стати наукоємним і високотехнологічним. Час повернути спадщині належний престиж. Винаходити, на щастя, нічого не потрібно. Досвід сусідів по європейському дому і наших фахівців може дати прекрасні результати.
Село Поморяни на Львівщині. Сьогодні порятунком замку, пам’ятки національного значення, займаються волонтери
Місто Бережани на Тернопільщині. Замок, пам’ятка архітектури національного значення, на території державного історико-архітектурного заповідника
Місто Ізяслав на Хмельниччині. Палац Сангушків, пам’ятка архітектури національного значення
Село Василівка на Одещині. Палац
Село Нападівка на Вінничині. Парадовий зал палацу
Ольга Пламеницька, кандидат архітектури, професор, член Національної спілки архітекторів України, лауреат Міжнародної премії Польського комітету ICOMOS, директор Українського державного інституту культурної спадщини (2015‒2018)
Фото: Максима Рітуса, m-a-d-m-a-x.livejournal.com
КиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0004
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 2
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145248', '145190', '145142')
ORDER BY `published` DESC
0.0005
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0006
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.1640
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 240, 10
0.0921
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC
0.0707
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 209, 10
0.0010
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('92458', '90705', '90655', '89558', '88561', '88274', '88056', '86882', '86625', '80836')
0.0714
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 19:28:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"Міністерства" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)