"Укрзалізниця" продовжує розвиток інфраструктури для інтеграції у ЄС та розпочала будівництво європейської колії Чоп-Ужгород – один із проєктів стратегічної програми розвитку залізничної інфраструктури для інтеграції України до ЄС. "Укрзалізниця" отримала можливість реалізувати цей проєкт в результаті успішної участі у конкурсному відборі проєктів CEF в 2022 році. Загальна сума проєкту 1,3 млрд грн. Термін виконання проєкту складає 14 місяців.
Про це KВ стало відомо з повідомлення УЗ.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Вчора, 11 квітня, в присутності премʼєр-міністра України Дениса Шмигаля та голови правління АТ “Укрзалізниця” Євгена Лященка відбулось укладання першої ланки рейкошпальної решітки нової євроколії.
“Цей проєкт дозволить підвищити комфорт не лише пасажирського сполучення та перерозподілити пасажирський потік, а й паралельно дасть нам нові логістичні можливості до вантажних перевезень, розвантажить автомобільні пункти пропуску. Ужгород стає першим обласним центром, який отримає сполучення з Європою колією європейського зразка”, – наголосив Денис Шмигаль.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Зазначається, що зараз УЗ закінчує підготовчі роботи і у травні розпочнеться основна стадія будівництва.
Проєктна документація та ТЕО були розроблені за кошти державного бюджету в 2021-2022 роках. Проєкт буде реалізовано за 50% грантового співфінансування фонду ЄС Connecting Europe Facility (CEF).
Проєкт передбачає:
• Будівництво 22 км залізничної колії європейського стандарту
• Реконструкцію штучних споруд, об'єктів та мереж інженерного забезпечення
• Оснащення колії двостороннім напівавтоматичним блокуванням та пристроями мікропроцесорної диспетчерської централізації.
Реалізація проєкту дозволить запустити прямі пасажирські маршрути по євроколії з Ужгорода до країн Європи, а також здійснювати пересадки з поїздів з усіх регіонів України для подальших подорожей країнами Європи.
Крім того, на наступному етапі планується проведення електрифікації нової європейської колії 1435 мм на дільниці Чоп – Ужгород.
Також планується проведення техніко-економічного обґрунтування можливого продовження євроколії від Ужгорода до Львова, що стане важливим кроком для приєднання Львова до двох Європейських Транспортних Коридорів TEN-T – Рейн-Дунайського та Середземноморського.
Читайте: “Укрзалізниця” відкрила продаж квитків онлайн до Угорщини на поїзд Чоп – Будапешт – Відень
Фото: УЗ
КиївВлада
Упродовж березня розпорядники бюджетних коштів Києва здійснили через Prozorro замовлень на 2,65 млрд гривень. Чверть цих коштів “пішло” на різноманітні будівельні та ремонтні роботи, проте масштабних чи капітальних вкладень серед них не помічено. Витрачалися, зокрема, на ремонти ліфтів, поточні ремонти шляхопроводів та нанесення дорожньої розмітки. Кілька найдорожчих договорів березня стосуються так званих інформаційних технологій. Мова про обслуговування сайтів та сервісів на замовлення КП “ГІОЦ”, а також – супровід так званої міської мережевої інфраструктури, в яку в попередні роки через КП “Київтелесервіс” вкладено вже щонайменше 1,3 млрд гривень.
Як стало відомо KВ з даних публічного модуля аналітики BI.Prozorro, у березні 2024 року розпорядники бюджетних коштів столиці уклали за результатами публічних закупівель 5 395 договорів загальною ціною 2,65 млрд гривень.
Найбільші замовлення
Найбільша частка березневих замовлень столиці – 24% або 636,74 млн гривень – склали різноманітні будівельні та ремонтні роботи. По цій статті видатків найбільше грошей спрямували на реконструкції та ремонти майже сотні ліфтів в житлових будинках – 100,74 млн гривень. На левову частку цієї суми замовлено реконструкцій комунальним підприємством “Київбудреконструкція" (99,92 млн гривень), на решту – поточних та капремонтів назамовляли керуючі компанії з обслуговування житлового фонду Дарницького району, Деснянського, Святошинського та Шевченківського районів.
До будівельних та ремонтних віднесені також дорожні роботи. Зокрема, поточні ремонти естакадного з’їзду з Дніпровського узвозу на Набережне шосе біля станції метро “Дніпро” за 48,34 млн гривень та Північного мосту за 22,69 млн гривень на замовлення КП "Київавтошляхміст", а також нанесення розмітки майже за 35 млн гривень на замовлення КК “Київавтодор”.
Друге місце серед найбільших видатків столиці – медобладнання, ліки та засоби гігієни, яких протягом місяця замовили на 315,17 млн гривень. Крім ліків, які обійшлися у понад дві сотні мільйонів гривень, замовляли переважно витратні матеріали. Вже традиційно по цій статті видатків найбільшим замовником був Департамент охорони здоровʼя Київської міськдержадміністрації, а найбільшим підрядником – підпорядковане цьому департаменту КП “Фармація”.
Третє місце за обсягами видатків у “послуг у сфері інформаційних технологій” із загальною ціною укладених договорів 201,24 млн гривень. Зокрема, сюди віднесли замовлення КП “Київтелесервіс” супроводу та підтримки міської мережевої інфраструктури до кінця року майже за 99 млн гривень, а також засобів зв’язку для модернізації цієї інфраструктури за 75,6 млн гривень. В цій статті видатків також договори КП “ГІОЦ” на супровід та підтримку вебпорталів та сервісів за 74,8 млн гривень, а також оплата комунальними установами інтернету та адміністрування всілякого програмного забезпечення.
На четвертій сходинці із загальною ціною договорів 102,5 млн гривень – електрична енергія та гаряча вода. Так, електрики з великим відривом від інших замовлень на найбільшу суму (майже 49 млн гривень) замовило Управління освіти Дарницької райдержадміністрації для навчальних закладів району до кінця поточного року, а гарячої води (на 6,8 млн гривень) – КП “Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району.
Як і в лютому, заключним в пʼятірці найбільших замовлень столиці опинилися асфальтобетонні суміші, який за місяць замовили на загальну суму 93,27 млн гривень. Витрачалися на ці суміші столичні дорожні підприємства – КП "Київавтошляхміст" разом з районними шляхово-експлуатаційними управліннями по ремонту та утриманню автошляхів та споруд на них (всі вони підпорядковані КК “Київавтодор”).
Також серед замовлень столиці в березні:
будівництво (вул. Героїв Космосу, 8, 11, вул. Єлизавети Чавдар – Григорія Ващенка, просп. Повітрофлотський – вул. Стадіонна) та реконструкція (вул. Михайла Максимовича – вул. Ададеміка Вільямса – вул. Сергія Колоса) світлофорів на загальну суму 30,7 млн гривень;
охорона об’єктів Борщагівської лінії швидкісного трамваю та баз відпочинку КП “Київпастранс” до кінця року за 26,38 млн гривень;
ремонтні роботі в укриттях 24 закладів освіти за майже 20 млн гривень;
капремонт укриття КНП “Олександрівська клінічна лікарня” за 17,02 млн гривень;
три вантажні автомобілі Citroen Jumpy L3 для КП "Київська міська лікарня ветеринарної медицини" за 4,5 млн гривень.
Найбільші замовники та підрядники
В березні через Prozorro договори укладали майже чотири сотні бюджетних замовників столиці. На найбільшу суму угод уклало КП “Київтеплоенерего”* (323 млн гривень), яке ніяких капітальних вкладень не робило – його замовлення зводилися до поточних ремонтів обладнання, закупівель запчастин, будматеріалів, а також 90 ортопедичних матраців за 72 тис. гривень.
Минулого місяця столичні розпорядники бюджетних коштів замовляли товари, послуги та роботи у 2 221 компаній та підприємців. Зі значним відривом від інших підрядників на найбільшу суму – 174,45 млн гривень – замовлень було зроблено у ТОВ "Білінтех Україна"**. Дісталося цій компанії всього два підряди і обидва від КП “Київтелесервіс” – на супровід та підтримку міської мережевої інфраструктури до кінця року майже за 99 млн гривень та постачання засобів зв’язку для забезпечення модернізації цієї інфраструктури за 75,6 млн гривень.
Нагадаємо, що міська мережева інфраструктура забезпечує підключення структурних підрозділів КМДА, РДА, підприємств, установ та організацій комунальної власності до єдиної захищеної мережевої інфраструктури КМДА, мережі інтернет та домену kmda.gov.ua. Ефект та результати роботи цієї інфраструктури є окремою темою для вивчення, але цифри говорять, що обходиться це задоволення киянам у значні суми. Так, за даними Prozorro, з 2016 року “Київтелесервіс” загалом уклало 43 договори ціною 1,3 млрд гривень для створення, супровід цієї інфраструктури, різноманітне обладнання та програмне забезпечення для неї. З цієї суми договорів на 701 млн гривень підписано зі згаданим ТОВ "Білінтех Україна".
Читайте: Во сколько киевлянам обойдется сетевая инфраструктура от “Киевтелесервис”
Згідно з даними аналітичної системи Youcontrol, ТОВ "Білінтех Україна" зареєстровано у 2011 році в Києві. Статутний фонд – 500 тисяч гривень. Засновник та керівник компанії – Віктор Шахов. Зазначимо, що в 2015 році людина з такими ж ініціалами – Віктор Вікторович Шахов – балотувалася в Київську міськраду від партії “Громадянська позиція”, але безуспішно.
Раніше KВ повідомляла, що співпраця КП “Київтелесервіс” та ТОВ “Білінтех Україна” привертала увагу правоохоронних органів. Так, у жовтні 2019 року Головне управління Служби безпеки України у Києві та Київській області розпочало слідство за фактами можливого присвоєння бюджетних коштів під час укладення угод на “створення та супровід корпоративного міського зв'язку та мережевої інфраструктури, в т.ч. – послуги зі створення комплексної системи захисту та безпеки міської сервісної мережевої інфраструктури”. Правоохоронців зацікавили договори на загальну суму 693 млн гривень, які “Київтелесервіс” протягом 2017-2019 років укладало з двома підрядниками – ТОВ “ВМ Констракшн Україна” і ТОВ “Білінтех Україна”. Втім, станом на сьогодні СБУ, схоже, не проводить активних дій по цьому слідству – остання судова ухвала по відповідному кримінальному провадженню датована 24 вересня 2021 року.
Читайте: Як заробити 14 млн гривень: Нацполіція розслідує “бюджетні розпили” в СКП “Київтелесервіс”
За даними Clarity Project, у результаті участі в публічних закупівлях ТОВ “Білінтех Україна” уклало 109 договорів на 1,92 млрд гривень. Найбільшим замовником компанії є КП “Київтелесервіс”, яке віддало йому підрядів на понад 1 млрд гривень.
Нагадаємо, що KВ щомісячно аналізує видатки Києва. Зокрема, впродовж лютого поточного року розпорядники бюджетних коштів столиці замовили послуг, робіт та товарів на 3 млрд гривень. Як і кілька попередніх місяців, більша частина видатків столиці в лютому зводилася до закупівлі електрики, тепла та палива. Водночас одним з найдорожчих договорів місяця стало замовлення КП “Київтеплоенерго” капремонту обладнання ТЕЦ-5, яке було пошкоджено внаслідок ракетного обстрілу рф ще рік тому. Виявилося, що в останній зимовий місяць столиця активно готувалася до опалювального сезону, утеплюючи фасади та покрівлі житлових будинків на десятки мільйонів гривень. Щоправда, майже всі такі замовлення пішли до рук однієї компанії, яка є одним із найулюбленіших підрядників в столиці.
Читайте матеріали КиївВлади про замовлення Києва, а також міст, селищ та сіл столичного регіону
* КП “Київтеплоенерго” (код ЄДРПОУ: 40538421)
** ТОВ “Білінтех Україна” (код ЄДРПОУ: 37962954)
Фото: колаж KВ
КиївВлада
У рамках Recovery Construction Forum Ukraine, що відбудеться 11 квітня, будівельна компанія Caparol Україна спрямує 1 мільйон гривень на допомогу громадам. Організатори форуму розіграють від стратегічного партнера чотири сертифікати на одержання благодійної допомоги сумою на 250 тис. гривень кожен. Ці кошти підуть на відновлення інфраструктури та соціальних об'єктів.
Про це KВ дізналася з анонсу події на сторінці Форуму.
Підписуйтесь на “КиївВладу” “Caparol Україна – стратегічний партнер Recovery Construction Forum Ukraine виділяє 1 мільйон гривень на допомогу постраждалим громадам”, – йдеться у дописі.
Як зауважили організатори форуму, у рамках форуму розіграють чотири сертифікати щодо одержання благодійної допомоги в сумі 250 тис. гривень.
Цю допомогу Caparol Україна спрямує на відновлення та підтримку інфраструктури, а також – реконструкцію соціальних обʼєктів.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Нагадаємо, що на Recovery Construction Forum Ukraine 11 квітня в КВЦ “Парковому” планують обговорити поточні виклики галузі та ефективну координацію зусиль щодо відбудови України.
У рамках форуму відбудеться низка дискусійних панелей, а сама програма заходу включатиме три інформаційні блоки. У пріоритеті діалоги про державну політику відбудови, підтримку громад та запуску процесів відбудови.
Читайте: У Києві відбудеться Recovery Construction Forum Ukraine
Фото: сайт заходу
КиївВлада
Правоохоронці розслідують факти службової недбалості з боку гендиректора КК “Київавтодор” Олександра Федоренка (на колажі). Слідчі встановили, що цей посадовець належним чином не проконтролював роботу підпорядкованого йому КП “ШЕУ Солом'янського району”, внаслідок чого територіальній громаді міста було нанесено збитки на суму 278,5 млн гривень. Мова про те, що “дорожні комунальники” організували стихійне звалище на ділянці по вул. Кадетський гай, хоча ШЕУ мало діючі договори на вивіз та утилізацію своїх відходів. Результат – забруднення ґрунту хімічними речовинами. Що цікаво, саме на вказаній земельній ділянці свого часу планувалося будівництво висотних житлових будинків, але в 2016 році міська влада вирішила облаштувати там парк “Балка Проня”. При цьому, до створення парку так і не приступили, а ексорендар цієї землі – ТОВ “Блакитна хвиля” – наразі через суд вимагає пролонгувати свій договір оренди.
Як стало відомо КВ, правоохоронці наразі розслідують факти порушень законодавства з боку генерального директора комунальної корпорації (КК) “Київавтодор” Олександра Федоренка.
Відповідне слідство здійснюється в рамках кримінального провадження №42022100000000159 від 28 квітня 2022 року, яке було відкрито Солом'янським управлінням Нацполіції Києва. Про підозру цьому посадовцю було повідомлено 15 лютого 2024 року – Олександру Федоренку офіційно інкримінується вчинення злочину передбаченого ч.2 ст. 367 Кримінального кодексу (КК) України – службова недбалість, що спричинила тяжкі наслідки.
На чому “погорів” посадовець
У ході слідства Нацполіції стало відомо, що у період з 28 січня 2022 року по 16 марта 2023 року співробітники КП “ШЕУ Солом`янського району” за вказівкою начальника цього підприємства здійснювали засмічення та забруднення земельної ділянки у Солом`янському районі Києва з кадастровим номером 8000000000:72:240:0017 відходами різного морфологічного складу. Серед таких – металобрухт, тверді побутові відходи (ТБО), відходи автомобільного транспорту, відходи пластику та відпрацьованих автомобільних шин. Їхнє захоронення у ґрунті призвело в тому числі до його забруднення хімічними речовинами понад норму, а саме: азотом амонійним N(NH4+) у 1,005 рази, сульфатами – у 2,22 рази, хлоридами – у 1,8 рази.
Читайте: Керівника “Київавтодору” та ексочільника КП “ШЕУ” підозрюють у забрудненні земельної ділянки зі збитком на 300 млн гривень
Загальна площею забруднення території склала 0,25 га, а об`єм “викинутого сміття” – 23,4 тис. м³. Внаслідок цього довкіллю було заподіяно шкоду, а столичній громаді, яка є власницею вищезгаданої ділянки, було нанесено збитки на суму 278,5 млн гривень. Зазначені порушення були виявлені в ході огляду вказаної території, який 16 березня 2023 року здійснили спеціалісти Державної екологічної інспекції Столичного округу.
Стан ділянки у лютому 2024 року (фото – Нацполіції Києва та Київської міської прокуратури)
Також правоохоронці встановили, що, відповідно до розпоряджень Київської міськдержадміністрації (КМДА) №2146 від 13 жовтня 2021 року та №598 від 25 жовтня 2022 року, вказана ділянка повинна була використовуватися КП “ШЕУ Солом`янського району” для тимчасового складування снігу в осінньо-зимові періоди 2021-2022 та 2022-2023 років, а зовсім не для для накопичення і захоронення відходів. Разом з тим, згідно з другим розпорядженням, “Київавтодору” було доручено у термін до 25 жовтня 2022 року “здійснити необхідні природоохоронні заходи в місцях складування технологічних матеріалів” його районними ШЕУ, а також до 15 квітня 2023 року привести до належного санітарного стану місця для тимчасового накопичення снігу.
При цьому, за даними слідства, 25 жовтня 2022 року, КК “Київавтодор” на виконання вищезгаданого розпорядження №598 видала наказ №71 “Про утримання вулично-дорожньої мережі в осінньо-зимовий період 2022-2023 років” (відсутній у відкритому доступі. – КВ) відповідно до якого керівникам районним ШЕУ було доручено здійснити необхідні природоохоронні заходи в місцях складування технологічних матеріалів.
Скріншот ухвали суду по цьому провадженню від 11 березня 2024-го
Втім, як встановили правоохоронці, надалі очільник цієї комунальної корпорації через несумлінне ставлення до своїх обов'язків “не здійснив жодних самостійних заходів щодо забезпечення виконання вказаного розпорядження КМДА та наказу КК “Київавтодор”, в тому числі – не створив відповідний підрозділ, який би здійснював природоохоронні заходи, не призначив особу, яка була б відповідальна за це, тощо. Крім того, за інформацією слідства, Олександр Федоренко не організував проведення перевірки земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:72:240:0017, яка використовувалася КП “ШЕУ Солом'янського району” не за цільовим призначенням та систематично забруднювалася відходами.
Читайте: На Соломенке историческую местность “Балка Проня” засыпают мусором (документ)
При цьому, за даними Нацполіції, гендиректор КК “Київавтодор” залишив поза увагою той факт, що це забруднення здійснювалося незважаючи на те, що вказане КП мало діючі договори з низкою суб`єктів господарської діяльності щодо надання послуг зі збирання та вивезення ТБО. Згідно відповідних угод, дані відходи повинні були або утилізуватися у встановлений законодавством спосіб, або вивозитися на спеціально для цього облаштовані полігони.
11 березня 2024 року Солом'янський районний суд Києва відмовив правоохоронцям у задоволенні їхнього клопотання щодо обрання відносно Олександра Федоренка запобіжного заходу у вигляді застави – суд вирішив, що можна обійтися більш м'якою мірою. Що цікаво, в судовій ухвалі не уточнювався розмір передбачуваної застави, а в держреєстрі судових рішень відсутня інформація стосовно обрання іншого запобіжного заходу щодо цього посадовця.
Примітно, що, за інформацією Нацполіції Києва, підозру від правоохоронців також отримав і начальник КП “ШЕУ Солом'янського району” (вочевидь, все ж ексочільник, про що мова йтиме нижче. – КВ). Йому інкримінується вчинення злочинів, передбачених вищезгаданою ч.2 ст. 367 та ч. 2 ст. 239 (забруднення або псування земель, що спричинило тяжкі наслідки). Але наразі в реєстрі судових рішень відсутні подробиці стосовно того, в чому саме, на думку слідчих, полягає його вина.
Вручення підозри одному з фігурантів справи (фото Нацполіції Києва)
Варто зазначити, що раніше, як мінімум до кінця 2023 року, в рамках даного провадження правоохоронці також розслідували факти інших можливих порушень законодавства з боку посадовців районних ШЕУ. Зокрема, слідчі встановили факт службової халатності з боку тепер вже ексочільника все того ж КП “ШЕУ Солом'янського району” Володимира Федчишина – попередньо, очолюване ним підприємство у 2022 році переплатило 4,6 млн гривень одному зі своїх підрядників за ліквідацію ямковості та поточний ремонт дорожнього покриття на бульв. Чоколівському. Надалі відомості щодо цієї історії були виокремлені в окреме кримінальне провадження, за яким до Солом'янського районного суду Києва вже було направлено обвинувальний акт щодо згаданого посадовця.
Цікавинки про забруднену ділянку
Ділянка з кадастровим номером 8000000000:72:240:0017 має площу 8,43 га і розташована за адресою вул. Кадетський гай. Протягом 2007-2017 років її орендарем було ТОВ “Блакитна хвиля” – Київрада відводила цю землю вказаній компанії “для будівництва, експлуатації та обслуговування житлового комплексу з вбудованими приміщеннями та об`єктами громадського обслуговування, торгівлі, підземними та наземними паркінгами”. Надалі столична влада відмовилася пролонгувати договір оренди землі, через що згадана ТОВка ініціювала судовий спір про визнання укладеною угоди щодо поновлення строку оренди. Наразі ця справа ще розглядається – 17 квітня 2024 року має відбутися відповідне засідання Касаційного господарського суду.
Фактично головною підставою для “вигнання” ТОВ “Блакитна хвиля” з цієї землі стало те, що за рік до закінчення терміну оренди Київрада змінила її функціональне призначення, перевівши ділянку з території багатоповерхової житлової забудови до території парку "Балка Проня". Така зміна була задекларована в Детальному плані території (ДПТ) в межах вулиць Народного Ополчення, Ернста, Івана Пулюя, вздовж річки Совки та верхнього каскаду Совських ставків, який було затверджено рішенням Київради №681/1685 від 20 грудня 2016 року. Відповідно, будувати там житло компанія вже не мала права.
Читайте: Спасибко и Свистунову грозит от трех до шести
При цьому, ТОВ “Блакитна хвиля” мало намір забудувати цю ділянку багатоповерхівками висотою до 27 поверхів – задля цього компанія ще в 2009 році уклала договір генпідряду з ТОВ “Печерськінвестбуд-1”. Втім, з різних причин реалізувати цей проєкт орендар землі не зміг, в тому числі – через накладення арешту на цю ділянку, який діяв до 2014 року в межах одного з кримінальних проваджень. В рамках цього слідства, відкритого ще в 2010 році, до слова, вивчалися факти несанкціонованих дій з інформацією щодо реєстрації заяв на виділення земельних ділянок на території Києва, яка оброблялась в електронно-обчислювальних машинах відділу забезпечення діяльності секретаря Київради (у той період ним був соратник багаторічного очільника столиці Леоніда Черновецького Олесь Довгий. – KВ).
Зазначимо, співвласником ТОВ “Блакитна хвиля” з 2020 року є донедавна відомий український політик та чиновник Віктор Бойко. Зокрема, він був народним депутатом IV скликання Верховної Ради від “Блоку Литвина”, заступником Міністра агропромислової політики України (2009-2010 роки), міністром охорони навколишнього природного середовища (з березня по липень 2010 року) і депутатом Київської облради VI скликання.
Що цікаво, наприкінці 2021 року на сайті Київради була зареєстроване петиція “Приведення інфраструктури Пронівщини у відповідність до рішень міськради”. Її автор – Віктор Тороп – висунув вимогу щодо реалізації положень вищезгаданого ДПТ, зокрема в частині облаштування парку на ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:240:0017. Втім, дана петиція не набрала необхідної кількості голосів, а тому Київрада мала, так би мовити, “законне право” ніяким чином на неї не реагувати.
Як працює “Київавтодор”
Як неодноразово повідомляла KВ, діяльність КК “Київавтодор” та підпорядкованих їй комунальних підприємств регулярно викликає претензії у правоохоронних органів.
Наприклад, у 2019 році Нацполіція Києва розпочала слідство за фактами можливого присвоєння бюджетних коштів посадовцями “Київавтодору” і КП “Київавтошляхміст” (входить до структури вказаної комунальної корпорації) під час проведення капітальних ремонтів столичних шляхопроводів, на які протягом року було витрачено близько 650 млн гривень. Крім того, в рамках відповідного провадження правоохоронці розслідували, наскільки ефективно керівництво КК "Київавтодор" використовувало бюджетні кошти. Зокрема, тоді було встановлено, що "дорожні комунальники" за 32,4 млн гривень закупили снігоплавильні машини, але не використовували їх – начебто у зв'язку з дороговизною експлуатації.
Читайте: Присвоение бюджетных средств и ненужные покупки: “Киевавтодор” снова заинтересовал полицию
Також з 2020 року Нацполіція в рамках іншої справи розслідує факти можливого привласнення бюджетних коштів посадовцями вищезгаданих двох структур, а також районних ШЕУ. За даними слідства, “дорожні комунальники” завищували вартість ремонтних робіт, використовували неякісний асфальт, отримували хабарі за використання комунального автотранспорту приватними особами тощо. Окрему увагу правоохоронці звернули на закупівлю антипаркувальних стовпчиків: більшість цих обмежуючих пристроїв, вартістю близько 19,5 млн гривень, не відповідали нормам Держстандартів та, схоже, були закуплені за завищеними цінами. Втім, за майже чотири роки жоден з фігурантів цієї справи до відповідальності притягнутий не був.
Читайте: Неякісний асфальт і “золоті стовпчики”: Нацполіція розслідує зловживання посадовців “Київавтодору”
Свої питання до діяльності КК “Київавтодор” постійно висловлюють і депутати Київради. Зокрема, в лютому 2019 року антикорупційна комісія столичної міськради закликала тодішнього генерального директора КК "Київавтодор" Олександра Густєлєва та тодішнього профільного заступника голови КМДА Дмитра Давтяна до відповіді за неякісний ремонт доріг і мостів у Києві та їхній неналежний стан. Народні обранці звертали увагу на те, що ці посадові особи ігнорували рекомендації Тимчасової контрольної комісії (ВКК) Київради від 17 травня 2018 року, якими було визначено, як саме потрібно замовляти дорожні роботи та контролювати їх виконання, щоб асфальт у результаті не “сходив” разом зі снігом”.
Читайте: Густелева и Давтяна предлагают отправить вслед за сошедшим с дорог Киева асфальтом
Нагадаємо, що усього в Києві функціонують десять ШЕУ – по одному в кожному районі столиці. Організаційно-правова форма цих управлінь – комунальне підприємство. Усі ці ШЕУ переважно займаються “мілкими” дорожніми роботами (наприклад, поточний ремонт асфальтного покриття) та підпорядковані КК “Київавтодор”.
Вищезгаданий Володимир Демчишин очолював КП “ШЕУ Соломянського району” з лютого 2022 року по грудень 2023 року. Його цій посаді його змінив Володимир Гузема, який є “дорожником зі стажем”: у 2018-2020 роках він працював на керівних посадах у КП “ШЕУ Шевченківського району” (в тому числі протягом нетривалого відрізку часу очолював його), а надалі, з лютого по травень 2020 року, будучи першим заступником гендиректора КК “Київавтодор”, виконував обов'язки керівника цієї корпорації після звільнення Олександра Густєлєва.
Саме на місце Гуземи в “Київавтодорі” і було призначено Олександра Федоренка. При цьому, спочатку, з 19 травня 2020-го, він також очолював цю комунальну корпорацію в якості в.о. гендиректора, контракт як з повноцінним керівником з Федоренком було підписано 5 липня 2022 року.
КК “Київавтодор” підпорядкована Департаменту транспортної інфраструктури КМДА, яким з 1 вересня 2021 року керує Руслан Кандибор. Діяльність цього структурного підрозділу столичної мерії з 9 листопада 2021 року особисто контролює очільник Києва Віталій Кличко.
Фото: колаж КВКиївВлада
Схоже, корупція продовжує суттєво впливати на стан столичних мостів та шляхопроводів. Наприклад, Нацполіція наразі розслідує справу про службову недбалість начальника КП “Київавтошляхміст” Богдана Кобернюка (на колажі праворуч), через якого, за інформацією слідства, міський бюджет під час проведення низки робіт на мостах втратив 3,5 млн гривень. Нещодавно суд обрав відносно Кобернюка запобіжний захід у вигляді особистого зобов'язання, але відмовив правоохоронцям у відстороненні цього “комунальника” від посади. Збереження підозрюваного на “своєму посту” було обґрунтовано його адвокатами тим, що таке підприємство критичної інфраструктури, як “Київавтошляхміст”, не зможе працювати без такого спеціаліста.
Як стало відомо КВ, відповідне слідство здійснюється в рамках кримінального провадження №42023102020000062 від 18 липня 2023 року, яке було відкрито Дарницьким управлінням Нацполіції Києва.
Про підозру Кобернюку було повідомлено 15 березня 2024 року – йому інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 367 Кримінального кодексу (КК) України – службова недбалість, що спричинила тяжкі наслідки.
Як повідомляється в судових ухвалах по цій справі, 12 серпня 2022 року між КП “Київавтошляхміст” і ТОВ “Вдомалад” було укладено договір на виконання аварійних та відновних робіт по заміні гідроізоляції на 12 об'єктах столичної дорожньо-транспортної інфраструктури. Зокрема, угодою було передбачено проведення таких робіт на Північному та Південному мостах через р. Дніпро, мосту через р. Десенку, шляхопроводі на вул. Дегтярівській тощо. Загальна вартість цих ремонтів за вказаним договором мала скласти 99,4 млн гривень.
Читайте: “Київавтошляхміст” роздав майже 135 млн гривень на ремонти столичних мостів
Під час слідства правоохоронцям стало відомо, що під час реалізації вказаної угоди міському бюджету Києва були нанесені збитки на суму 3,5 млн гривень – саме такий їхній розмір було встановлено судовим експертом у лютому 2024 року.
Зокрема, підрядник під час виконання цих робіт замінив природний пісок, який мав бути використаний для підготовки бетонних поверхонь та витрати на який були передбачені тендерною документацією, на інший матеріал – абразивний порошок із феросплавних шлаків. За інформацією слідства, це призвело до збільшення кошторисної вартості виконаних робіт на загальну суму 2,7 млн гривень. Також, ТОВ “Вдомалад” включив до актів приймання виконаних будівельних робіт додаткові роботи на суму 784,8 тис. гривень, які не були передбачені кошторисною документацією та договором, а саме – “оброблення поверхні піскоструменевим апаратом в ємкісних спорудах висотою до 4 метрів”.
На переконання слідчих, саме керівник КП “Киїавтошляхміст” винен у “переплатах”, адже він підписував довідки про вартість виконаних робіт та платіжні доручення, на підставі яких підрядник отримував кошти міського бюджету столиці. Правоохоронці вважають, що цей посадовець належним чином не проконтролював, як виконується договір підряду, хоча при цьому, мовляв, достовірно знав, що фактичні обсяги і вартість виконаних будівельних робіт не відповідають проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва.
21 березня 2024 року Дарницький районний суд Києва обрав відносно Богдана Кобернюка запобіжний захід у вигляді особистого зобов'язання на термін до 15 травня поточного року. Це означає, що підозрюваний має прибувати до слідчих, прокуратури та до суду за першою вимогою, не відлучатись за межі Києва без дозволу вказаних державних органів, повідомляти їм про зміну свого місця проживання тощо. Пправоохоронці клопотали про застосування відносно Богдана Кобернюка запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 60,5 тис. гривень, але суд вирішив, що в даному випадку можна “обійтися” і без цього.
Крім того, 24 березня той же суд відмовив слідчим Нацполіції у задоволенні клопотання щодо відсторонення начальника КП “Київавтошляхміст” від займаної посади на час слідства. Правоохоронці наполягали на цьому через те, що Богдан Кобернюк, знаходячись на робочому місці, може знищити чи підробити документи, приховати речі чи інші документи, які мають значення для розслідування, впливатиме на підлеглих тощо. Втім, суддя вказав слідчий на те, що вони не довели наявність таких ризиків.
Примітно, що підозрюваний та його адвокат при розгляді вказаного клопотання намагалися переконати суддю зовсім іншими аргументами. Зокрема, вони вказували на те, що відсторонення Кобернюка від посади, тим більше під час воєнного стану, може призвести до негативних наслідків та навіть до блокування роботи “Київавтошляхмосту”, яке є оператором критичної інфраструктури столиці. Такі загрози, мовляв, викликані тим, що “на сьогоднішній день відсутня можливість легко та швидко знайти особу з таким рівнем кваліфікації та знань, як у Богдана Кобернюка, яка б могла ефективно керувати підприємством, враховуючи його специфіку та значущість”. У якості доводів важливості Кобернюка було наведено той факт, що він не був у відпустці 182 дні, адже його буцімто немає ким замінити.
Варто зазначити, що, за інформацією Київської міської прокуратури, підозру за вчинення такого ж злочину при реалізації того ж договору підряду також отримав головний інженер КП “Київавтошляхміст” (його ім'я та прізвище у відкритих джерелах не уточнюються. – KВ). Втім, наразі у Держреєстрі судових рішень відсутня інформація стосовно того, в чому саме “провинився” цей посадовець і чи було йому обрано міру запобіжного заходу. При цьому, в рамках того ж провадження правоохоронці розслідують ще й факти розтрати та/або заволодіння бюджетними коштами у великих розмірах (злочин, передбачений ч.4 ст. 191 КК України), але кому саме інкримінується таке правопорушення, наразі невідомо. Можна припустити, що за вищевказаною статтею слідчі планують притягнути до відповідальності керівництво компанії-підрядника.
За даними аналітичної системи Youcontrol, столичне ТОВ “Вдомалад” було зареєстроване у листопаді 2018 року. Його керівником вказано Олександра Івка, засновником та кінцевим бенефіціаром – Юрія Івка (зважаючи на те, що ці особи мають однакове по-батькові “Володимирович”, схоже, вони є братами. – KВ).
За інформацією порталу “Clarity-Project”, вказана компанія є активним учасником тендерів, які проводять різні комунальні та державні структури (переважно Києва та Київської області). Усього на рахунку ТОВ “Вдомалад” 459 договорів підряду на загальну суму 181,27 млн гривень. Серед його основних клієнтів – вищезгадане КП “Київавтошляхміст” (2 договори на 116 млн) і управління житлово-комунального господарства (ЖКГ) Деснянської районної в Києві державної адміністрації (РДА) (22 договори на 18,1 млн).
Що цікаво, бенефіціар даної компанії Юрій Івко також є власником ТОВ “Аврора Терм”, яке теж бере активну участь у “бюджетних підрядах” – в активі останньої компанії 904 угоди на загальну суму 139,29 млн гривень (найбільше підрядів йому “віддало” все те ж управління ЖКГ Деснянської РДА – 373 договорів на 77,4 млн гривень).
Відомо, що правоохоронці неодноразово звертали увагу на факти можливих “бюджетних розпилів” при ремонті в столиці об'єктів дорожньо-транспортної інфраструктури. На цей напрям з міського бюджету витрачаються сотні мільйонів або навіть мільярди гривень. При цьому, значна частина цих коштів, схоже, “осідає в кишенях” топ-посадовців комунальних підприємств та їхніх підрядників, бо якість виконаних робіт залишає бажати кращого.
Наприклад, з 2020 року Нацполіція розслідує факти можливого привласнення бюджетних коштів посадовцями КП “Київавтошляхміст”, його “начальства” – комунальної корпорації (КК) “Київавтодор”, а також районних шляхово-експлуатаційних управлінь (ШЕУ). За даними слідства, “дорожні комунальники” завищували вартість ремонтних робіт, використовували неякісний асфальт, отримували хабарі за використання комунального автотранспорту приватними особами тощо. Окрему увагу правоохоронці звернули на закупівлю антипаркувальних стовпчиків: більшість цих обмежуючих пристроїв, вартістю близько 19,5 млн гривень, не відповідали нормам Держстандартів та, схоже, були закуплені за завищеними цінами. Втім, за майже чотири роки жоден з фігурантів цієї справи до відповідальності притягнутий не був.
Читайте: Неякісний асфальт і “золоті стовпчики”: Нацполіція розслідує зловживання посадовців “Київавтодору”
Крім того, претензії до роботи КП “Київавтошляхміст” мав і Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту Київської міськдержадміністрації (КМДА). У 2020 році працівники цієї структури встановили, що це КП з початку 2017 року до кінця 2019 року допустило фінансових порушень на суму 32,2 млн гривень, що призвело до втрати 4,94 млн гривень та неефективного витрачання бюджетних коштів на суму 6,6 млн гривень. Також в рамках даної перевірки "ревізори" з'ясували, що підприємство замовляло роботи за завищеними цінами, витрачало гроші без особливого сенсу (на нереалізовані проекти та дорогі гаджети), не “обтяжувало” себе наповненням бюджету, збереженням комунального майна та бухгалтерським обліком.
Читайте: 32 миллиона за 3 года: аудиторы поймали подчиненных Густелева на финансовых нарушениях
Нагадаємо також, більшість столичних мостів наразі знаходяться якщо не на грані руйнування, то точно на межі введення суворих обмежень для проїзду транспорту. І це не оціночне судження, а офіційна позиція міської влади – до прикладу, мер Віталій Кличко ще на початку 2021 року заявив про те, що у місті 75 мостів перебувають у передаварійному стані. Серед них міст Патона та міст Метро. Останні два об'єкти підлягають закриттю, але піти на такий крок столична влада не може – ці мости забезпечують життєдіяльність Києва. Поки що їх працездатність підтримують за рахунок протиаварійних заходів та планують реконструкцію.
Читайте: Кабмін виділив 35 млн гривень на реконструкцію моста Патона в Києві
Не кращим чином складається і доля “сухопутних” шляхопроводів, на ремонтах яких освоюються значні обсяги бюджетного фінансування. Серед останніх прикладів – обвал Дегтярівського шляхопроводу у вересні 2023 року в розпал його реконструкції. Тоді лише дивом обійшлося без жертв та постраждалих, адже у зв'язку з активною фазою робіт розв'язка була перекрита для проїзду з літа. В день аварії у підрядника – ТОВ “Ростдорстрой” з оточення мера Одеси Геннадія Труханова – запевнили, що беруть всю відповідальність за інцидент на себе та усуватимуть його наслідки за власний кошт, навіть не чекаючи результатів експертиз. Після цього в столичній адміністрації видихнули та без будь-яких коментарів процитували заяву підрядника. При цьому міські чиновники не згадали, що підряд вартістю 920 млн гривень цій компаній віддали без конкурсу, незважаючи на триваючі кримінальні провадження за підозрою в неякісному виконання дорожніх робіт та “розпилах” бюджетних коштів.
Читайте: Достроково втомився: чому обвалився Дегтярівський шляхопровід та що з ним буде далі
Богдан Кобернюк очолює “Київавтошляхміст” з листопада 2019 року (до 7 серпня 2023 року – в якості в.о. начальника; раніше він вже де-юре очолював це КП як тимчасовий керівник – у 2016-2017 роках). Вказане підприємство, як зазначалося вище, входить до структури КК “Київавтодор”, обов'язки гендиректора якої з 19 травня 2020 року виконує Олександр Федоренко (на колажі ліворуч).
У свою чергу зазначена комунальна корпорація підпорядкована Департаменту транспортної інфраструктури КМДА, яким з 1 вересня 2021 року керує Руслан Кандибор. Діяльність цього структурного підрозділу столичної мерії з 9 листопада 2021 року особисто контролює очільник Києва Віталій Кличко.
Фото: колаж КВКиївВлада
Вдень 5 та вранці 6 квітня ворог наніс масований ракетний обстріл по Запоріжжю. У результаті ворожої атаки загинули 4 людини, на ранок суботи відомо про щонайменше 23 поранених громадян, серед них – двоє дітей.
Про це, як передає KВ, йдеться в повідомленні ДСНС України та інформації Запорізької ОДА.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Як повідомили у ДСНС, рятувальники ліквідували наслідки ракетних ударів по Запоріжжю, нанесених вдень 5 квітня та вранці 6 квітня.
Зазначається, що в результаті ворожої атаки загинули 4 людини ще 23 особи травмовано, з них 2 дитини.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Ворог поцілив в об’єкти інфраструктури, вибуховою хвилею та уламками було пошкоджено розташовані поруч житлові будинки, фасади та вікна. Також на місці одного з “прильотів” сталося загоряння автомобіля.
Рятувальники, які прибули на місця подій, проводили оперативні заходи з пошуку ймовірних постраждалих і ліквідовували пожежі, які виникли внаслідок вибухів.
Водночас у Запорізькій ОДА повідомили про 25 поранених внаслідок ворожих ракетних атак. Зазначається, що впродовж доби окупанти завдали 260 ударів по 8 населених пунктах Запорізької області. Надійшло 48 повідомлень про руйнування житлових будинків та об'єктів інфраструктури.
Нагадаємо, 5 квітня армія рф обстріляла Запоріжжя. Попередньо було відомо, що внаслідок удару загинули дві людини та поранено 6 осіб.
Читайте: У Харкові внаслідок російської атаки загинули 6 людей, щонайменше 11 поранених
Фото: ДСНС
КиївВлада
ПрАТ “ХК “Київміськбуд” найближчим часом може пережити кардинальні зміни в своїй діяльності. Вони, вочевидь, пов’язані зі зміною керівництва компанії – нещодавно її Правління очолив Василь Олійник (на колажі крайній праворуч), який тривалий час працював у ТОВці з орбіти одіозної бізнесвумен Владислави Молчанової (на колажі в центрі праворуч). На переконання фахівців, остання наразі має проблеми із фінансуванням робіт на своїх будмайданчиках і може використати комунального забудовника в якості “донора” для цих проєктів. Попередньо йдеться про їхнє фінансування фактично за рахунок коштів міського бюджету – через схему із використанням спільних з “Київміськбудом” підрядників. Відповідно загроза недобудови десятків комплексів холдингової компанії, яка існує протягом останніх років, може стати реальнішою. Таким чином компанія, яку донедавна очолював фігурант численних корупційних скандалів Ігор Кушнір (на колажі крайній ліворуч), може повторити долю “Укрбуду”, який своїм крахом де-факто врятував її від банкрутства.
Як стало відомо KВ із джерел серед столичних забудовників, найближчим часом в роботі ПрАТ “Холдингова компанія (ХК) “Київміськбуд” можуть відбутися кардинальні зміни.
Вони пов'язані з кризою в фінансово-господарській діяльності цього забудовника, контрольний пакет акцій якого – 80% – знаходиться у власності територіальної громади столиці, а також з рокуванням його керівництва. Нагадаємо, наприкінці 2023 року багаторічний голова правління – президент цієї компанії Ігор Кушнір (очолював її з квітня 2012 року) на фоні численних скандалів був звільнений, а вже у лютому 2024-го на цю посаду було призначено Василя Олійника – екскерівника ТОВ “Спецбуд-Моноліт” (2018-2024 роки), яке входить до орбіти впливу засновниці девелоперської компанії “Stolitsa Group” Владислави Молчанової.
Крім того, у лютому новим головою Наглядової ради “Київміськбуду” став заступник голови Київської міськдержадміністрації (КМДА) Владислав Андронов. Він також є депутатом Київради діючого ІХ скликання від партії “УДАР”. На цій посаді він змінив іншого заступника Віталія Кличка – Миколу Поворозника, який виконував ці функції з грудня 2022 року.
KВ вирішила проаналізувати, з чим пов'язаний нинішній стан найбільшого комунального забудовника Києва і яким чином зміни в його керівництві можуть вплинути на сферу будівництва столиці.
Передісторія
“Київміськбуд” фактично веде свою історію з середини ХХ століття – його "пращуром” було Головне управління житлового і цивільного будівництва, створене в 1955 році при Київському міськвиконкомі. У 1963 році цю структуру було перейменовано в “Головкиївміськбуд”. Дане підприємство, яке обєднувало низку державних структур, зокрема, займалося виробництвом будівельних матеріалів і зведенням житлових і адміністративних будинків по всьому Києву, в тому числі – забудовувало та облаштовувало житловий масив Вигурівщина-Троєщина.
У 1992-1995 роках “Головкиївміськбуд” пережив реформу – тоді це підприємство було перетворено міською владою в комунальну холдингову компанію, до складу якої увійшло 28 суб'єктів господарювання. Серед них – ВАТ “Трест “Київміськбуд-3”, ВАТ “Будмеханізація”, ВАТ “Асфальтобетонний завод”, ВАТ “Київелектромонтаж” тощо.
Уже в XXI столітті “Київміськбуд” став одним із найбільших забудовників столиці – принаймні за об'ємами будівництва. Зокрема, за підрахунками фахівців, у 2016 та другому півріччі 2021 року компанія займала перше місце в Києві за кількістю введених в експлуатацію квадратних метрів. Що цікаво, безпосередньо сам “Київміськбуд” не займався зведенням будинків – переважно він виступав замовником будівництва, а будівельні роботи виконували приватні генеральні підрядники. При цьому, за інформацією ЗМІ, чимало таких суб'єктів господарювання були пов’язані з керівництвом комунального забудовника, зокрема – його президентом Ігорем Кушнірем (про деякі з цих компаній мова йтиме нижче. – KВ).
Більше того – у деяких випадках ПрАТ “ХК “Київміськбуд” або компанії, які входять до його складу, навіть не були замовниками будівництва ЖК. Тобто, фактично “Київміськбуд” був лише “ширмою” для приватних фірм, які використовували його бренд – не є секретом, що чимало громадян більше довіряють державним і комунальним компаніям, адже вони, мовляв, є більш “надійними”. Зокрема, таким чином будувалися ЖК на просп. Академіка Глушкова, 92б (замовник – ТОВ “Фірма Укрторг”), ЖК “Лейпцизька” (замовник – ТОВ “Мрія-Плюс”) тощо. При цьому, у другому проєкті партнером “Київміськбуду” виступав девелопер “BudCapital”, якого українські ЗМІ пов'язують із оточенням того ж Ігоря Кушніра і його бізнес-партнера Вадима Столара (народний депутат діючого IX скликання Верховної Ради, обраний від нині забороненої “ОПЗЖ”). Як неодноразово писала KВ, Столар має значні інтереси в сфері забудови столиці, а до 2020 року численні джерела навіть називали його “смотрящим по Києву”.
Діяльність “Київміськбуду” неодноразово викликала питання у його інвесторів – покупців квартир. Наприклад, у вересні 2015 року під стінами КМДА відбувся мітинг громадян, які звинуватили компанію в систематичному невиконанні своїх зобов'язань як за термінами введення в експлуатацію багатоквартирних будинків, так і за якістю робіт. Тоді деякі з учасників акції протесту запевняли, що чекають на свої квартири понад три роки. Крім того, обурення інвесторів викликав і стан отриманого житла: люди не могли вселитися в квартири, оскільки в будинках не було світла, води, а каналізація не працювала.
Також столична громадськість неодноразово висловлювала незадоволення окремим проєктами “Київміськбуду”. Одна з найгучніших історій мала місце в 2016 році, коли мешканці міста виступили проти будівництва ЖК у провулку Святошинському, 2. Вони зазначали, що ділянка за вказаною адресою ще 1992 році була виділена міською владою під будівництво дитсадка, але в подальшому, мовляв, була незаконно відведена “Київміськбуду”.
Під час розгорання цього конфлікту мешканці Святошина звинувачували керівництво компанії у неодноразових нападах “тітушок”, які відстоювали інтереси “Київміськбуду”. У свою чергу, у самій компанії наголошували на законності будівництва і заперечували “проплачені атаки бойовиків”. Апогею ця ситуація досягла у вересні 2016-го, коли члени “Азову”, які виступали на боці містян, заблокували офіс “Київміськбуду”, а компанія у відповідь на це заявила про “бойкот” – про зупинку робіт на всіх своїх об'єктах. Втім, надалі з різних причин забудовник відмовився від ідеї зводити житло в пров. Святошинському та відновив будівельну діяльність на інших майданчиках.
Фатальний спадок “Укрбуду”
Черговий “зірковий” етап в історії цієї корпорації розпочався близько п'яти років тому. Так, в другій половині 2019-го в кулуарах владних кабінетів та в соцмережах почали ширитися чутки, що “Київміськбуду” може бути доручено добудову якщо не всіх, то більшості житлових комплексів, будівництвом яких формально займалася Українська державна будівельна корпорація “Укрбуд”. Роботи на цих об'єктах, яких нараховувалося 26, на той час вже було заморожено. Офіційною причиною називалися фінансові проблеми цього державного забудовника, але інвестори даних ЖК – близько 13 тис. сімей – звинувачували осіб, які організовували ці роботи, у розкраданні коштів.
Серед тих, хто опинився в епіцентрі суспільної критики та уваги правоохоронних органів, був і одіозний Максим Микитась – ексочільник вказаної корпорації (2010-2016 роки), фактичний власник майже однойменного приватного ТОВ “Укрбуд Девелопмент”, яке насправді будувало більшість цих ЖК, і екснардеп (2016-2019 роки).
Читайте: Повернення “Укрбуду”: Максим Микитась знову став власником компанії та “погрожує” все добудувати без “Київміськбуду”
Невдовзі інформацію про участь “Київміськбуду” в добудові нерухомості “Укрбуду” було офіційно підтверджено. Зокрема, у грудні 2019 року про це заявив Президент України Володимир Зеленський, до якого, серед інших, інвестори “заморожених” ЖК зверталися за допомогою у вирішенні їхнього питання. 17 червня 2020 року, після вирішення низки організаційних та бюрократичних моментів, Кабінет Міністрів України видав розпорядження №772-р “Про заходи щодо розв’язання проблем інвесторів житлових комплексів, будівництво яких здійснювалося підприємствами — учасниками Української державної будівельної корпорації “Укрбуд”.
Згідно з цим документом, уряд дозволив “Київміськбуду” добудувати ЖК, зведенням яких займався “Укрбуд” – шляхом включення до договорів на будівництво. Надалі між “Київміськбудом” та “Укрбудом” було укладено низку договорів, згідно з якими перша компанія офіційно стала замовником проєктування і будівництва цих недобудованих ЖК. Також, відповідно до цих угод, “Київміськбуду” дозволили отримувати кошти на добудову таких комплексів із Фонду фінансування цього будівництва (фонд, до якого громадяни сплачували кошти за квартири в об'єктах “Укрбуду”. – КВ), управителем якого було ТОВ “Фінансова компанія (ФК) “Житло-Капітал”.
Усього “Київміськбуду” було “довірено” добудову 18 житлових комплексів, серед яких – “Гармонія”, “Сонячна Рів’єра”, “Пектораль”, “Новомостицький”, “Харківський”, “Шевченківський”, “Злагода”, “Подол Град” тощо. Незважаючи на коронавірусний карантин 2020-2021 років, “Київміськбуд” до початку повномасштабної війни, до лютого 2022-го, ввів в експлуатацію 10 з цих ЖК.
Затримки по закінченню інших об'єктів у компанії в березні 2023 року пояснювали декількома причинами, серед яких – невирішенням земельних питань по ділянкам під цими комплексами (приклад – ЖК “Арт Хаус”) та фінансовими негараздами. Під останніми у “Київміськбуді” мали на увазі те, що фонди фінансування будівництва, мовляв, були спустошені, і до того ж – ТОВ “ФК “Житло-Капітал” начебто не поспішало перераховувати новому забудовнику кошти, які інвестори сплачували за квартири в “колишніх” комплексах “Укрбуду”.
Читайте: “Київміськбуд” повідомив подробиці добудови житлових комплексів “Укрбуду”
Втім, не всі покупці нерухомості у цих ЖК вірили таким аргументам. Наприклад, у серпні 2023 року інвестори звернулися до Національного антикорупційного бюро (НАБУ) із заявою щодо розкрадання коштів посадовцями “Київміськбуду” при добудові низки “екс-укрбудівських” комплексів, у тому числі – ЖК “Отрада”. Зокрема, громадяни поскаржилися детективам НАБУ на те, що станом на грудень 2021 року готовність останнього об'єкту складала лише 50-60%, тоді як на той період він вже мав бути добудований. Також інвестори висловили думку, що “з огляду на тривалу відсутність належних заходів реагування з боку посадових осіб КМДА і депутатів Київради, наявні підстави вважати, що вони (чиновники і народні обранці. – КВ) могли бути причетні до [цих] ймовірних злочинів”.
Проте, жоден з можливих правопорушників не був притягнутий до кримінальної відповідальності, а все той же ЖК “Отрада” досі не введений в експлуатацію.
Не дивлячись на усі ці скандали, у березні 2023 року “Київміськбуд” звернувся до КМДА з проханням виділити грошові кошти в сумі 1 млрд гривень на добудову низки комплексів, серед яких – ЖК “Абрикосовий”, “Miraх”, “Урлівський-1 і “Урлівський-2”. При цьому, тоді в “Київміськбуді” зазначили, що для повного завершення усіх проектів збанкрутілого “Укрбуду” компанії не вистачає 1,7 млрд гривень – з урахуванням динаміки зростання вартості будівельних матеріалів та енергоносіїв. Також в компанії нагадали, що ще до повномасштабної війни “Київміськбуд” просив надати державні гарантії на отримання кредиту, який би допоміг збільшити темпи будівництва та розпочати нові черги будівництва в комплексах “Укрбуду”, проте всі такі розрахунки та пояснювальні записки Кабмін, мовляв, залишив без відповіді.
Але отримати кошти з міської скарбниці “Київміськбуду” не судилося, і головною причиною цього стало… журналістське розслідування. Так, 13 травня 2023 року медіа “Bihus.Info” у своєму матеріалі “Президентський люкс” оприлюднило дані, що “Київміськбуд” виплачував мільярди гривень фірмам, наближеним до Ігоря Кушніра. За інформацією журналістів, чотири такі ТОВки – “Укрбуд Інвест”, “Горбуд”, “Ягуар” та “Будівельно промислова компанія Ягуар” – у 2020-2021 роках отримали від комунального забудовника більше 3 мільярдів гривень за виконання будівельних робіт. Серед іншого, у “Bihus.Info” з’ясували, що родичі та оточення Кушніра забудувало розкішними котеджами землю в Козині, яку свого часу Київрада передала в користування “Київміськбуд”.
Вже 25 травня того ж року Київрада створила тимчасову контрольну комісію (ТКК), яка мала б проаналізувати фінансово-господарську діяльність ПрАТ "ХК "Київміськбуд", а також перевірити інформацію стосовно цієї компанії, оприлюднену у вищезгаданому журналістському розслідуванні.
При цьому, в липні 2023 року, поки вказана ТКК здійснювала свою роботу, журналісти того ж медіа встановили, що компанія дружини Ігоря Кушніра у 2019-2020 роках придбала французьку фірму, на яку оформлена розкішна вілла на Лазуровому узбережжі з орієнтовною вартістю у 20 млн євро. Також “Bihus.Info” повідомило, що Кушнір із дружиною у травні того ж року підкорив вершину гори Еверест, виїхавши за кордон через стан здоров'я – третю групу інвалідності. Як результат – 6 липня 2023-го мер Києва Віталій Кличко повідомив про відсторонення Ігоря Кушніра від виконання обовʼязків керівника “Київміськбуду”.
Втім, не дивлячись на усе це, результати аналізу роботи “Київміськбуду”, яким займалася ТКК Київради, були явно не такими, якими їх очікували побачити значна частина столичної громадськості та експертів. Так, 14 грудня 2023 року столична міськрада, затвердивши звіт по діяльності вказаної комісії, фактично визнала факт відсутності будь-яких порушень в роботі цього ПрАТ. Єдине, на що спромоглася столична влада – це рекомендувати наглядовій раді “Київміськбуду” посилити контроль за фінансово-економічною діяльністю компанії та забезпечити належну діяльність підрозділу внутрішнього фінансового контролю та аудиту на цьому ПрАТ.
Разом з тим, Київрада погодилася з висновком ТКК стосовно того, що потрібно рекомендувати КМДА здійснювати закупівлю житла у “Київміськбуду” в обсягах, які “раніше в своїх висновках зазначила аудиторська компанія “Ernst & Young”, а також розглянути можливість виділення фінансової позики або докапіталізації забудовника. Коім того, ТКК рекомендувала столичній міськраді звернутись до Кабміну з вимогою щодо компенсації “Київміськбуду” сумарного запланованого збитку, пов’язаного з добудовою проєктів будівельної корпорації “Укрбуд”, у сумі 2,28 млрд гривень.
Втім, менше ніж через тиждень, 20 грудня 2023 року, перший заступник голови КМДА, тодішній очільник Наглядової ради “Київміськбуду” Микола Поворозник повідомив про звільнення Ігоря Кушніра з посади голови правління – президента цього ПрАТ. Також чиновник зазначив, що виконуючому обов’язки керівника “Київміськбуду”, яким тоді було обрано Едуарда Шевчука, Наглядова рада доручила “розробити план для виходу ПрАТ на сталі показники діяльності”. Для цього, мовляв, в.о. голови Правління спільно із Правлінням, зокрема, “мають розробити стратегічний план стабілізації фінансово-економічного стану підприємства, а також налагодити роботу з інвесторами”.
Що думають фахівці
Столичний адвокат і правозахисник Олександр Дядюк зазначає, що не дивлячись на те, що 80% акцій “Київміськбуду” належать територіальній громаді Києва, ця компанія протягом трьох десятиліть свого існування фактично була безконтрольною – влада міста ніяк не впливала на її роботу. Разом з тим, за його словами, майже все, що заробляв цей забудовник, ймовірно, розкрадалося його топ-менеджментом і керівництвом Києва. При цьому, за підрахунками Олександра Дядюка, для прикладу, чиста рентабельність “Київміськбуду”, тобто співвідношення чистого фінансового результату (прибутку) до витрат, в 2018 році складала 0,9%, у 2019-ому – 1,1%, а в 2020-ому – взагалі 0,2%. На переконання фахівця, ці показники явно штучно занижені.
“Це був найбільший забудовник Києва за об'ємами [будівництва]. Але практично ця компанія офіційно працювала на межі рентабельності – близько 1-2% – та показувала мізерні прибутки. Хоча всі знають, що до 2022 року в столиці був будівельний бум. Більше того, ці прибутки майже всі виводилися. Напевно ж Кушнір, який не має власного бізнесу, за щось купив собі віллу в Монако за 20 млн євро, і я думаю, що купив не за останні гроші. На мою думку, половину він віддавав Кличку за те, що його тримали і заплющували очі на те, що він виводить гроші. При цьому “Київміськбуд” має величезні борги перед підрядниками. Ні грошей, нічого немає. І де все це поділося?” – розповів KВ Олександр Дядюк.
За його словами, існувало відразу декілька схем виведення коштів з “Київміськбуду”, для яких використовувалися його приватні підрядники. Зокрема – через завищення обсягів робіт, а також через розрахунок з цими підрядниками за допомогою квартир, які обліковувалися за заниженими неринковими цінами та які в подальшому продавалися вже за “справжніми” розцінками.
“Треба розуміти, що “Київміськбуд”, як і всі інші великі забудовники, по суті не є забудовником. Він – девелопер, який залучає гроші [від громадян на будівництво ЖК]. Я сумніваюсь, що в “Київміськбуді” є хоч одна лопата або в штаті є хоч один муляр. Скоріш за все, нема. Насправді, “Київміськбуд” навіть туалета не збудував за часи Незалежності України. Будують так звані підрядники. Гроші виводяться просто. Підрядники та субпідрядники завищують ціни та об'єми виконаних робіт. Таким чином підрядники мають гіперприбутки, гроші виводяться [через ці компанії], і за них потім купуються вілли в Монако. Також іноді з підрядниками розраховуються квартирами, якщо, наприклад, у “Київміськбуду” нема грошей. І ці квартири віддаються [підрядникам] за нижчими цінами. Таким чином “Київміськбуд” “роздягається до нитки”, – зазначив Олександр Дядюк.
Правозахисник також звернув увагу на “нестикування” фінансових показників “Київміськбуду” при завершенні добудови комплексів “Укрбуду”. Так, він нагадав, що комунальний забудовник отримав “у спадок” від державної корпорації близько 1 млрд гривень “живих грошей”, а також квартир на суму майже 3 млрд гривень. При цьому, за інформацією Дядюка, вартість цієї нерухомості, вочевидь, також була дуже заниженою, і насправді вона коштувала близько 4 млрд гривень. Фахівець, із посиланням на вищезгаданого Максима Микитася, зазначив, що “Київміськбуд” вклав у добудову будинків “Укрбуду” лише 1,2 млрд, через що ні Олександру Дядюку, ні іншим експертам незрозуміло, куди поділись ще близько 4 млрд гривень.
Виходячи з цього, Дядюк не погоджується з тезою про те, що “Київміськбуд” був “рятувальником” інвесторів “Укрбуду”, яку раніше активно “розганяли” посадовці холдингової компанії та керівництво столиці. Бо вже на той момент, коли “Київміськбуд” “заходив” на ці недобудовані об’єкти, компанія переживала не найкращі часи, а тому саме “Укрбуд”, ймовірно, і допоміг їй залишитися на плаву хоча б на деякий час.
“Київміськбуд” продавав об'єкти в будинках “Укрбуду”, але кошти вкладав не в “укрбудівські” об’єкти – вони або вкладалися в свої об'єкти, або десь виводилися. Тому це не “Київміськбуду” врятував “Укрбуд”. Площі “Укрбуду” виступили кисневою подушкою і рятувальним колом для “Київміськбуду”, який, продаючи ці активи, ще трохи протянув. Інакше вже б у 2020 році могло статися банкрутство”, – вважає експерт.
На переконання Олександра Дядюка, забудовниця Владислава Молчанова, з якою пов'язують нового президента “Київміськбуду” Василя Олійника, може використати цю холдингову компанію майже так само, як та свого часу використала “Укрбуд”. Йдеться про те, що, цілком ймовірно, ті кошти, які “Київміськбуд” в майбутньому все ж отримає з бюджету Києва на будівництво своїх об'єктів, у результаті можуть опинитися саме “в руках” компаній із орбіти “Stolitsa Group”. Інтерес Молчанової, на думку Олександра Дядюка, може бути обґрунтований в тому числі не найкращим фінансовим станом її компаній.
Для вирішення цих проблем, як вважає правозахисник, може бути використана схема зі спільними підрядниками: коли одні і ті ж компанії будуватимуть об'єкти і для “Київміськбуду”, і для “Stolitsa Group”, але використовуватимуться для цього не ті кошти, які компанії Молчанової залучили на свої проєкти від громадян, а фінансові ресурси з міської скарбниці. Тобто, ймовірно, на кошти столичних платників податків будуть зводитися будинки обох вказаних девелоперських компаній, і більш ніж очевидно, що цих коштів не вистачить для добудови об'єктів “Київміськбуду”, в результаті чого можуть постраждати інвестори цієї компанії. В якості прикладу Олександр Дядюк навів ситуацію із завершенням будівництва об'єктів збанкрутілого банку “Аркада”, яким займається саме “Stolitsa Group”.
Нагадаємо, інвестори ЖК “Патріотика на озерах” (нова назва – Н2О”) і “Еврика” (експроєкти “Аркади”) незадоволені тим, як компанії, що входять до орбіти Владислави Молчанової, виконують свої зобов'язання щодо термінів будівництва цих комплексів. Крім того, вони висловлюють обурення з приводу того, що від них начебто вимагають додатково оплачувати вже придбані квадратні метри – навіть незважаючи на те, що раніше Молчанова обіцяла добудувати ці ЖК без доплат з боку покупців квартир та навіть обіцяла взяти кредит, щоб відновити роботи. Інвестори впевнені: ті кошти, за які повинні бути добудовані “колишні” комплекси “Аркади”, були направлені на будівництво інших об'єктів “Stolitsa Group”, наприклад ЖК “Варшавський”.
Читайте: Будівництво без кінця і краю: інвестори ЖК “Патріотика на озерах” і ЖК “Еврика” вимагають розслідувати роботу “Stolitsa Group”
“Молчанова не рятує забудовників, а “висмоктує” залишки активів. Фонд гарантування вкладів перерахував 250 млн гривень, виручених з продажу будівлі банку, компанії “Гарант-Капітал” (ТОВ, яке є управителем фондів добудови об'єктів “Аркади”. – KВ), і їх вже немає. І ніхто нічого не добудовує в “Аркаді”. Вона нічого добудовувати не буде. Я думаю, що, скоріш за все, буде така схема. Якщо Київ дасть кошти на поповнення статутного капіталу [“Київміськбуду”] або на викуп збудованих ним квартир, то знову через підрядників кошти виведуть на Молчанову. Наприклад, через якусь підрядну організацію, яка може працювати і з “Київміськбудом”, і зі “Stolitsa Group ”. А потім цей підрядник може заявити про своє банкрутство. Я думаю, що Молчанова “зайшла” в “Київміськбуд”, щоб використати його як донора [для своїх проєктів], бо вона зараз бігає по банкам, і ніхто їй грошей не дає”, – резюмував Олександр Дядюк.
Читайте: “Договірняк під час війни”: ДІАМ ввела в експлуатацію першу з недобудів “Аркади”
Масштаби “Столиці”
Як неодноразово повідомляла KВ, “Stolitsa Group” є одним із найбільших активних забудовників Києва. Компанії із орбіти цієї групи, яку традиційно пов'язують з Владиславою Молчановою, мають у своєму розпорядженні сотні гектарів землі, і реалізація ними будівельних проєктів нерідко супроводжується скандалами.
Наприклад, саме “Stolitsa Group” забудовує значну частину земель на столичному Виноградарі, які знаходяться в постійному користуванні державного підприємства (ДП) “НДВА “Пуща-Водиця” (більш відомий як агрокомбінат або радгосп “Пуща-Водиця”). Задля цього компанії із орбіти Молчанової ще на початку ХХІ століття уклали з ним низку інвестиційних договорів. Зокрема, таким чином у цій місцевості зводяться житлові комплекси “Варшавський”, “Варшавський-2”, “Варшавський-3” і “Варшавський плюс”.
Правоохоронці, різні державні структури та столична громадськість мають чимало претензій до вказаних проєктів. Зокрема, у Нацполіції повідомляли про можливе незаконне відчуження вказаних ділянок, а також на те, що земля, яку отримали під забудову компанії групи “Stolitsa Group”, коштує значно дорожче, ніж та кількість квартир, які ці суб'єкти господарювання “пообіцяли” агрокомбінату в якості оплати за інвестугодами. У результаті цього, схоже, держпідприємству могли бути нанесені збитки – навіть попередньо йшлося про спробу його доведення до банкрутства. Наразі тривають судові спори щодо оскарження таких договорів, адже вони, серед іншого, ймовірно, були підписані з порушеннями законодавства – наприклад, без погодження з Кабміном.
Читайте: Держава проти "Столиці”: як “група Молчанової” забудовує землі ДП “НДВА “Пуща-Водиця”
Крім того, у 2022 році експерт з містобудування Георгій Могильний повідомляв, що вищезгаданий ЖК "Варшавський Плюс" будується з численними порушеннями містобудівного законодавства. Наприклад, за інформацією фахівця, Держархбудінспекція (ДАБІ) свого часу фактично дозволила оселити в новостворених квартирах цього комплексу аж на 12 тис мешканців більше, ніж дозволяє відповідний детальний план території (ДПТ). Як зазначив Могильний, в результаті перевищення щільності населення столичний бюджет може понести шалені втрати, щоб забезпечити мешканців необхідною соціальною інфраструктурою (дитячими садками, школами, медзакладами тощо. – KВ).
Читайте: Кримінальні провадження, суди та скандали: як "Столиця груп" будує ЖК "Варшавський Плюс”
При цьому, столична влада не тільки заплющує очі на такі можливі порушення, а й всіляко потурає цим забудовникам. Зокрема, у 2022-2023 роках Київрада затвердила ДПТ Мінського масиву і частини промрайону Воскресенського, які, вочевидь, були розроблені саме в інтересах компаній Молчанової. Таким чином забудовники фактично отримають можливість і далі зводити свої житлові багатоповерхівки, ігноруючи низку державних норм. При обговоренні проєктів цих ДПТ у сесійній залі столичної міськради депутати вказували на те, що в результаті забудови цих територій їхні мешканці зіткнуться з поглибленням транспортних проблем і дефіцитом соціальної інфраструктури.
Читайте: “Будмайданчик Молчанової”: Київрада затвердила скандальний ДПТ промрайону Воскресенський
Фото: колаж КВКиївВлада
На Київщині провели форум “Київщина. Віримо. Міцнішаємо. Відроджуємося” з нагоди другої річниці визволення області від російських окупантів. В заході взяли участь начальник Київської обласної військової адміністрації Руслан Кравченко, заступники начальника КОДА, народні депутати України, депутати обласної ради, очільники правоохоронних органів області, глави районів та очільники громад, представники дипломатичного корпусу, благодійних фондів, міжнародних організацій, військові, волонтери, представники бізнесу, громадських організацій тощо.
Про це KВ стало відомо з допису начальника КОВА Руслана Кравченка на сторінці в соцмережі Facebook.
Підписуйтесь на “КиївВладу” “Київщина пережила понад місяць російської окупації. Вже два роки працюємо над ліквідацією наслідків вторгнення та відбудовуємо область. З нагоди річниці звільнення провели форум “Київщина. Віримо. Міцнішаємо. Відроджуємося”. Спільно з районами, громадами, благодійними організаціями та міжнародними партнерами визначили основні завдання на найближчу перспективу. Бо всі маємо спільну мету – перемогти російського окупанта та відродити Київщину”, – зазначив начальник Київської ОВА Руслан Кравченко.
Він подякував кожному, хто весь цей час працює на людей та для людей. Начальник КОВА вручив подяки, відзнаки та цінні подарунки військовим, медикам, освітянам, підприємцям, волонтерам.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Під час заходу відбулися панельні дискусії фахівців різних галузей. Зокрема, були визначені чіткі плани комплексного відновлення регіону у трьох ключових напрямках: відбудова інфраструктури та економіки, медична та психологічна реабілітація постраждалих, зміцнення єдності, патріотизму й історичної пам’яті.
Довідково
270 населених пунктів області перебували під окупацією. Масштаби руйнувань, яких завдала росія на Київщині — понад 29 тисяч об’єктів. Це житлові будинки, заклади освіти та охорони здоров’я, адміністративні будівлі, об’єкти критичної інфраструктури тощо.
Наразі в Київській області відновлено повністю та частково зі збереженням функціонального призначення понад 17 тисяч об’єктів.
За сприяння міжнародних партнерів повністю та частково відновлено близько 9 тисяч об’єктів, зокрема:
Фонд GEM — 1091 об’єкт
УВКБ ООН — 2 800 об’єктів
БФ “Карітас” — 3 491 об’єкт.
Читайте: Кравченко нагадав, що звільнення Київщини від окупантів завжди нагадуватиме про єдність у боротьбі за свободу
Фото: Руслан Кравченко в FacebookКиївВлада
У ніч на 31 березня ворог атакував Україну ракетами та "шахедами". Внаслідок ворожих ударів по критичній інфраструктурі на Львівщини загинув чоловік. На Одещині під прицілом були енергооб'єкти, від падіння уламків дронів виникли пожежі, в регіоні ввели обмеження на споживання електрики.
Про це, як передає KВ, йдеться у повідомленні начальника Львівської ОВА Максима Козицького, інформації начальника Одеської ОВА Олега Кіпера та даних НЕК “Укренерго”.
Підписуйтесь на “КиївВладу”
Як зауважив Максим Козицький, ворог атакував крилатими ракетами той самий обʼєкт критичної інфраструктури на Львівщині, який був його ціллю 24 та 29 березня.
“Зруйнована адмінбудівля. Була пожежа. Вогнеборці оперативно загасили її. Унаслідок атаки загинув один чоловік. Щирі співчуття рідним. Зараз рятувальники розбирають завали. Під ними ще можуть бути люди”, – повідомив начальник Львівської ОВА.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
На Одещині вночі під прицілом ворога знову була енергетична інфраструктура.
“8 ударних безпілотників вдалося знищити нашим силам ППО. Проте падіння уламків збитого дрону спричинило пожежу на одному з енергооб’єктів області”, – повідомив начальник Одеської ОВА.
Як інформували в “Укренерго”, ціллю атаки ворога були високовольтні підстанції компанії в південному регіоні.
“Через пошкодження обладнання енергетики були вимушені застосувати аварійні відключення в м.Одеса та прилеглих районах”, – йдеться в повідомленні.
Також енергетики попередили, що продовжують діяти обмеження споживання на Харківщині та в Кривому Розі.
Нагадаємо, у ніч на 24 березня ворожі “шахеди” та ракети атакували обʼєкт критичної інфраструктури у Львівській області. Виникла пожежа, на місці почали працювати вогнеборці. Згодом, під час другої повітряної тривоги, ворог вдруге за ранок атакував цей об’єкт критичної інфраструктури. Вогнеборців, які гасили пожежу, вчасно попередили про атаку. Вони встигли переміститися у безпечне місце.
Читайте: Сили ППО вночі знищили 9 ворожих “шахедів” та 9 крилатих ракет
Фото: ілюстративне, ДСНС
КиївВлада
Упродовж лютого Департамент містобудування та архітектури Київщини замовив проєктні роботи для капремонтів десяти пошкоджених московитами багатоквартирних будинків Ірпеня. Обійдуться ці проєкти майже у 14 млн гривень, а триватиме їх розробка до кінця 2024 року. Серед підрядників є цікаві особистості. Однак наявність “цікавих” підрядників – не єдина проблема даних закупівель. Досвід замовлення проєктно-кошторисної документації через цей департамент минулого року не дуже позитивний. Тоді такі документи замовили для капремонтів шести багатоповерхівок, але у жодній з них роботи досі не розпочаті. Крім цього експерти вказують, що аномально низька кошторисна прибутковість, яка закладена в минулорічні проєкти капремонтів, ставить під сумнів можливість обрання спроможного підрядника для подальших робіт. Але у профільному департаменті обладміністрації це заперечують та запевняють: розроблена документація пройшла експертизу сертифікованими фахівцями, тобто одержала позитивний висновок.
Як стало відомо KВ з даних публічного модуля аналітики BI.Prozorro, в перші дні лютого 2024 року Департамент містобудування та архітектури Київщини уклав 10 договорів на розробку проєктно-кошторисної документації капітальних ремонтів багатоквартирних житлових будинків в Ірпені. Загальна ціна всіх договорів склала 13,87 млн гривень.
Для яких будинків розробляють проєкти
Проєктно-кошторисна документація замовлена для капремонтів багатоквартирних будинків на чотирьох вулицях Ірпеня за наступними адресами – вул. Джерельна, 4, 8 10 та 12, вул. Григорія Сковороди, 19, 23, 25 та 29, вул. Миру, 18 та вул. Садова, 47. Вартість розробки документації по кожному обʼєкту коливається від 1,49 до 1,45 млн гривень, виняток становить тільки будинок на вул. Садовій, проєктно-кошторисну документацію ремонту якого оцінили у 600 тис. гривень.
№
Адреса
Характеристика будинку
Ціна договору
Підрядник
Термін розробки документації
1
вул. Джерельна, 8
5 поверхів, три підʼїзди, з цоколем
1,49 млн гривень
ТОВ "Аліот Проект”
31 грудня 2024 року
2
вул. Джерельна, 10
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,48 млн гривень
3
вул. Джерельна, 4
5 поверхів, три підʼїзди, з цоколем
1,45 млн гривень
4
вул. Григорія Сковороди, 19
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,48 млн гривень
ТОВ "Гранд Проєкт Плюс”
5
вул. Григорія Сковороди, 23
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,47 млн гривень
6
вул. Григорія Сковороди, 25
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,47 млн гривень
7
вул. Григорія Сковороди, 29
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,47 млн гривень
ТОВ "Сінгус Плюс”
8
вул. Джерельна, 12
10 поверхів, 1 підʼїзд, з цоколем
1,46 млн гривень
9
вул. Миру, 18
8 поверхів, з цоколем
1,47 млн гривень
ТОВ "А7 Холдинг архітектурних бюро”
10
вул. Садова, 47
5 поверхів, з цоколем
600 тис. гривень
Всі договори передбачають розробку проєктно-кошторисної документації та проходження її експертизи до кінця 2024 року. Згідно із завданням з проєктування, документація повинна передбачати капремонти із частковою термомодернізацією, зокрема:
підвищення теплоізоляційних властивостей будинку, заміну вікон та дверей (за необхідності);
ремонт вхідних груп;
оздоблення місць загального користування;
встановлення енергоефективного освітлення місць загального користування та вхідних груп;
ремонт внутрішніх приміщень квартир згідно з актами обстежень пошкодженого та знищеного майна (за необхідності);
заміну вхідних дверей у квартирах та вентканалів (за необхідності).
Підписуйтесь на “КиївВладу” Фінансуватимуться роботи, як вказано в договорах, з обласного бюджету. Підставою для замовлення проєктів стало розпорядження КОДА від 28.09.2023 року №1004 “Про внесення змін до розпорядження КОДА від 27.06.2023 року №545”, а також Програма відбудови багатоквартирних житлових будинків в Київській області на 2023-2025 роки, затверджена рішенням Київської облради від 21.03.2023 року №536-16-VIII.Читайте: Хто демонтує пошкоджені війною будинки в Ірпені
Досвід 2023 року
Протягом 2023 року цей Департамент замовив проєкти капремонтів шести багатоквартирних будинків в Ірпені – вул. Северинівська, 105-Н та 105-О, вул. Висока, 10-А/1, вул. Українська, 85-В, вул. Чехова, 4-Л, вул. Миру, 16. Загальна ціна відповідних договорів склала 8,14 млн гривень, всі вони позначені як виконані. В 2022 році такі роботи департаментом не замовлялися. Таким чином, з часу деокупації департаментом всього було укладено 16 договорів на розробку проєктів капремонтів багатоквартирних будинків в Ірпені загальною ціною 22,01 млн гривень.
Однак аналіз даних системи публічних закупівель вказує, що станом на 29 березня 2024 року по жодному з розроблених торік проєктів не замовлено ремонтних робіт. Відтак витрата бюджетних коштів на підготовчу фазу по цим обʼєктам, на жаль, ще не перейшла у фазу реалізації, а життя людей, чиї домівки були пошкоджені, досі залишається в невизначеності.
Слідкуйте за “КиївВладою” в Телеграм
Подписаться
Розроблені на замовлення Департаменту містобудування та архітектури області в минулому році комплекти проєктної та кошторисної документації щодо капремонтів перерахованих вище шести об’єктів в Ірпені вдалося відшукати на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (ЄДЕССБ). Щоб змоделювати терміни реального відновлення шести багатоповерхівок, KВ звернулася за допомогою до голови громадської організації "Розвиток інфраструктури" Станіслава Гвоздікова, який проаналізував проєктно-кошторисну документацію.Експерт пояснив, що ключовою характеристикою, яка дозволяє зрозуміти, скільки часу та зусиль потрібно витратити на реалізацію проєкту, є трудомісткість (наведено в таблиці, – KВ). Цей показник, як зауважив він, вимірює обсяг робочої сили (в умовних людино-годинах), необхідної для виконання обсягу будівельних або ремонтних робіт, який передбачено проєктом, за певний час.
№
Адреса
Ціна договору
Підрядник
Трудомісткість
тис. людино-годин
Вартість прямих витрат
(1-9 глава кошторису),
тис. грн
Кошторисний прибуток
тис. грн
Посилання на кошторис в ЄДЕССБ
Рентабельність
%, Прибуток від Глав 1-9 кошторису
1
вул. Висока, 10-а/1
1,49 млн гривень
ТОВ "БТК Монтаж Буд Конструкція"
50,80958
23949,546
397,893
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3261382260309362464/optype=249
1,7
2
вул. Северинівська, 105-Н
1,41 млн гривень
Об'єктні та локальні кошториси не оприлюднено.
31988,914
1619,798
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3251766041310660095/optype=249
5,1
3
вул. Чехова, 4Л
1,1 млн гривень
Об'єктні та локальні кошториси не оприлюднено.
18272,297
1839,666
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3251681667575711530/optype=249
10,1
4
вул. Северинівська, 105-О
1,45 млн гривень
Об'єктні та локальні кошториси не оприлюднено.
31 726,61
519,37
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3251670172297069570/optype=249
1,6
5
вул. Миру, 16
1,49 млн гривень
ТОВ “Масбо”
235,8076
48593,857
901,964
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3191507660079892118/optype=249
1,9
6
вул. Українська, 85-В
1,18 млн гривень
ТОВ "Гречаус"
34,53624
16267,809
282,049
https://e-construction.gov.ua/document_detail/doc_id=3259190419270927799/optype=249
1,7
Він зазначив, що аналізувати рівень цін на будматеріали та самі ремонтні роботи на стадії інвесторського кошторису, тобто до проведення закупівлі та укладання угоди на капремонти з підрядною організацією – не має сенсу. Оскільки ціни на матеріали, рівень заробітної плати та інші параметри змінюються під час проведення торгів, тому до цього питання слід повернутися вже після укладання угод на проведення капремонтів.
Водночас дослідження трудомісткості розроблених проєктів відновлення пошкодженого житлового фонду в Ірпені, як вказує Станіслав Гвоздіков, виявило значні потреби в робочій силі. Проте, як зазначив він, спроможні будівельні компанії, зіткнувшись з аномально низьким рівнем кошторисного прибутку, від 1,7% до 10% від прямих витрат, ймовірніше, матимуть сумніви щодо достатньої мотивації участі в реалізації таких важливих проєктів.
“Низька прибутковість, закладена в кошторисах, може суттєво вплинути на вибір підрядника. Зазвичай підрядні організації шукають проєкти з адекватним рівнем рентабельності, який би компенсував ризики та забезпечив економічну вигоду. Це ставить під сумнів можливість обрання спроможного підрядника. Внаслідок цього існує ризик, що проєкти з низьким рівнем прибутковості можуть залишитися без належної уваги з боку лідерів будівельного ринку, бути реалізовані з грубими порушеннями, кримінальними переслідуваннями або за нижчими стандартами якості, що своєю чергою може вплинути на довговічність та безпеку відновлюваних будівель”, – пояснив експерт.
Він наголосив, що така ситуація потребує ретельного перегляду підходів до формування кошторисів з боку замовників та стимулів для підрядників. Враховуючи критичну важливість відновлення житлового фонду для постраждалих мешканців, на його переконання, необхідно знаходити баланс між економічною ефективністю проєктів та їхньою привабливістю для виконавців.
“Владі, замовникам та всім зацікавленим сторонам варто звернути увагу на цей аспект, щоб забезпечити не тільки своєчасне, але й якісне відновлення житлового фонду, відновлюючи тим самим довіру громади та надію на краще майбутнє для жителів Ірпеня та усієї Київської області.
З огляду на ситуацію з наведеними в матеріалі кошторисами, я рекомендую активно застосовувати принцип твердої ціни та укрупнених показників вартості (УПВ) при замовленні будівельних робіт, особливо у випадках, коли розрахунки очікуваної вартості робіт базуються на низькоякісних кошторисах. Цей підхід не тільки спрощує процес узгодження та контролю вартості робіт, але й перекладає відповідальність за дотримання зазначених у тендерній пропозиції розцінок безпосередньо на підрядника. Таким чином, підрядник зобов'язаний виконати необхідний обсяг робіт саме за вказаними розцінками, звільняючи замовника від відповідальності за можливі розбіжності у кошторисних розрахунках.
Окремо хочу відзначити, що для поглибленого аналізу кошторисів ми зазвичай використовуємо інноваційні рішення на базі штучного інтелекту. Сучасні алгоритми машинного навчання дозволили нам швидко і ефективно виявити проблемні місця в розрахунках, зокрема, нераціональне співвідношення між кількістю адміністративного персоналу та робітників, а також невідповідність передбачених адміністративних витрат реальним потребам.
Використання штучного інтелекту в аналізі кошторисної документації – це крок до підвищення прозорості та ефективності в будівельній галузі. Ми прагнемо йти в ногу з часом, впроваджуючи передові технології для вдосконалення процесів управління та контролю. Це дозволяє не лише оптимізувати витрати, але й забезпечити вищу якість робіт та дотримання термінів реалізації проєктів.
Не можу не відзначити важливу роль віцепрем'єра Олександра Кубракова в ініціюванні реформ у галузі. Завдяки його зусиллям всі розпорядники бюджетних коштів мають можливість замовляти будівельні роботи одночасно з проєктуванням, що спонукає до більш гнучкого та ефективного ціноутворення будівельних робіт. Це рішення прокладає шлях до використання міжнародних стандартів, як-от CESMM, що вже кілька років успішно застосовуються в інфраструктурних проєктах. Реформи, ініційовані Олександром Кубраковим, дозволяють не лише скоротити час на підготовку проектної документації, але й гарантувати високу якість робіт та економію коштів.
Переконаний, що поєднання принципів твердої ціни, УПВ, інноваційних інструментів аналізу даних та реформ, ініційованих на державному рівні – це шлях до ефективної та прозорої відбудови житлового фонду, відновлення довіри громадськості до державних будівельних ініціатив. Ми й надалі активно працюватимемо над вдосконаленням підходів до розрахунку кошторисів, враховуючи реальні ринкові умови та потреби проєктів у фінансуванні", – резюмував Станіслав Гвоздіков.
Позиція замовника
У Департаменті містобудування та архітектури Київщини у відповідь на інформаційний запит KВ підтвердили, що капремонти у ірпінських будинках, для яких він замовляв проєктно-кошторисну документацію минулого року, не розпочато. Причиною цього, як уточнили, є відсутність фінансування.
“Опрацьовується питання щодо забезпечення фінансування робіт за рахунок коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії та/або фонду з відновлення зруйнованого майна та інфраструктури”, – повідомили в департаменті.
З приводу закладених в проєктно-кошторисній документації рівнів кошторисного прибутку та трудовитрат (обсяг ручної праці) у департаменті наголосили, що ці показники розраховуються відповідно до Кошторисних норм “Настанова з визначення вартості будівництва”, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 1.11.2021 року № 281.
Перед затвердженням, зауважили у замовника, проєктно-кошторисна документація відповідно до вимог постанови Кабміну від 11.05.2011 року № 560 проходить експертизу для перевірки сертифікованими фахівцями “якості проєктних рішень та відповідності проєктів державним будівельним нормам”.
“Проєктно-кошторисна документація на зазначені у зверненні об’єкти пройшла таку експертизу та отримала позитивний висновок, що свідчить про відповідність усіх застосованих нормативів державним будівельним нормам”, – наголосили в Департаменті містобудування та архітектури Київщини.
В кого замовляли проєкти для Ірпеня
Десять лютневих закупівель Департаменту містобудування та архітектури Київщини на розробку проєктно-кошторисної документації були проведені без конкурсів – підрядники обиралися без конкуренції. В результаті договори на розробку проєктів капремонту багатоквартирних будинків в Ірпені дісталися 4 компаніям – ТОВ “Аліот проект” (*), ТОВ "Гранд Проєкт Плюс” (**), ТОВ "Сінгус Плюс” (***) та ТОВ "А7 Холдинг архітектурних бюро” (****). На найбільшу суму – 4,44 млн гривень – замовлень одержало ТОВ "Аліот Проект".
За даними аналітичної системи Youcontrol, ТОВ "Аліот Проект" зареєстровано в червні 2023 року в Києві. На момент заснування ця компанія мала назву ТОВ “Дейстен Крейв” та статутний фонд 500 гривень. Однак у вересні фірму перейменували у ТОВ "Аліот Проект", збільшили її статутний фонд до 100 тис. гривень, а також змінили адресу “прописки”. Тоді ж, у вересні минулого року, відбулася зміна і засновників компанії – заснував її Віталій Третяк, потім в переліку засновників зʼявився Олександр Пирко, який зараз значиться єдиним власником та керівником компанії. Станом на 19 березня 2024 року, за даними звітності за 2023 рік, у компанії значиться один штатний працівник.Читайте: В КОДА обрали неординарну компанію для відбудови за 605 млн гривень ЖК “Ірпінські липки”
Олександр Пирко є чоловіком Катерини Пирко (про що прописано в її деклараціях) – начальниці Бучанського районного відділу №2 державної установи “Центр пробації”, що вказано на сайті Бучанської міськради. Згідно з поданою нею декларацією за частину 2023 року, вона з цієї посади вже звільнилася.
В 2018-2021 роках Катерина Пирко декларувала свої доходи як начальниця Ірпінського міськрайонного відділу ДУ “Центр пробації – таку назву раніше носив Бучанський районний відділ №2, що досі вказано на сайті Ірпінської міськради.
Скріни з офіційних сайтів Ірпінської міськради та Бучанської міськради станом на 1 березня 2024 рокуЧитайте: Буча засекретила ремонти критичної інфраструктури
Нагадаємо, що “Центр пробації”, зокрема, покликаний запобігати вчиненню правопорушень, організовувати виконання покарань, не пов’язаних з позбавленням волі, а також допомагати особі, яка готується до звільнення з місць позбавлення волі, в адаптації до життя в суспільстві.
Колишній власник ТОВ “Аліот проект” Віталій Третяк з реєстрацією в Ірпені також особа неоднозначна. В 2019-2020 роках він мав частку у багатьох компаніях, що входять до декількох великих бізнес-груп. Зокрема він був співвласником ТОВ “Ваксен Прод” з групи “Мандарин Плаза Вагіфа Алієва, ТОВ “Партенс Компані” з групи “БРСМ-Нафта” Андрія Біби, ТОВ “Спектрум Оптіма" з групи Галини Бондаренко – вдови Володимира Бондаренка – депутата Верховної Ради 2, 3, 4, 6 та 7 скликань, депутата Київради 1, 2, 5, 7 та 8 скликань, ексголови КМДА. Зараз Віталій Третяк є співзасновником або засновником кількох десятків компаній.
За даними Clarity Project, замовлення від Департаменту містобудування та архітектури КОДА на розробку проєктно-кошторисної документації капремонтів багатоквартирних житлових будинків в Ірпені – єдиний досвід участі та перемог ТОВ "Аліот Проект" в публічних закупівлях.
ТОВ "Гранд Проєкт Плюс” зареєстровано в березні 2023 року в Кривому Розі. Засновник – Наталія Білик, директором значиться Богдан Гембець. В результаті участі в публічних закупівлях за рік існування ця компанія вже встигла отримати 39 підрядів майже на 20 млн гривень. Найбільшими замовниками є Департамент містобудування та архітектури та Департамент регіонального розвитку Київщини, які в сумі віддали компанії замовлень на понад 10 млн гривень.
ТОВ "Сінгус Плюс” зареєстровано в 2019 році в нині окупованому Маріуполі, на сьогодні має реєстрацію в Житомирі. Засновник та диреткор – Олександр Мельник, який має прописку в селищі Веселе Запорізької області (окуповане з початку повномасштабного вторгнення росії). В результаті участі в публічних закупівлях за рік існування компанія отримала 6 замовлень на 4,1 млн гривень. Найбільший замовник – Департамент містобудування та архітектури Київщини.
ТОВ "А7 Холдинг архітектурних бюро” зареєстровано в 2015 році у Львові. Основним видом діяльності вказуються “веб-портали”. Компанією володіє та керує Богдан Гой. Через Prozorro фірма уклала 13 договорів загальною ціною 6,2 млн гривень. Серед найбільших замовників - Департамент містобудування та архітектури Київщини.
Читайте: Поранена Київщина: хто, як і за скільки відновлює житло в Ірпені
Департамент містобудування та архітектури КОДА очолює Олександр Янович.
Голова Ірпінської міської ради Олександр Маркушин.
* ТОВ “Аліот Проект” (код ЄДРПОУ: 44947601)
** ТОВ "Гранд Проєкт Плюс” (код ЄДРПОУ:45154985)
*** ТОВ "Сінгус Плюс” (код ЄДРПОУ: 43359880)
*** ТОВ "А7 Холдинг архітектурних бюро” (код ЄДРПОУ: 40041313)
Фото: колаж KВ
КиївВлада
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0006
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 4
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 6
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145123', '144431', '144353')
ORDER BY `published` DESC
0.0004
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0008
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.4270
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 470, 10
0.4268
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів інфраструктури" @3' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC
0.1754
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 3, 10
0.0011
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145235', '145190', '145126', '145106', '145002', '145056', '144953', '144930', '144850', '144806')
0.1570
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-16 23:23:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"об’єктів" +"інфраструктури"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)