Минулого року Україна опинилася на 43-му місці у рейтингу за рівнем знання англійської мови у світі. Такі результати спеціального дослідження компанії English Proficiency Index. Усього у рейтингу – 88 неангломовних країн.
Результати ще одного дослідження від компанії TNS, показують, що 89% опитаних українців вчили англійську мову, однак лише 18% володіють нею на рівні вище середнього. Як бачимо, порівняно з країнами Європи, Україна істотно відстає, адже більше половини жителів країн ЄС знають щонайменше дві мови. А 38% європейців вільно володіють англійською.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Україна обрала європейський вектор розвитку, а це означає, що без англійської мови нам не обійтися. Одна з цілей мовної політики ЄС полягає в тому, щоб кожен європейський громадянин володів двома іноземними мовами. Це на додаток до їхньої рідної мови. Радує, що українці розуміють необхідність знати мови – 2/3 респондентів запевнили, що планують вивчити іноземну. Найбільш популярною серед іноземних мов є англійська – її планує вивчати половина опитаних, а 97% хотіли б, щоб її вивчали їхні діти.
В Ірпені ми активно підтримуємо мовну політку ЄС. З 2017 року в місті працює волонтерка Корпусу Миру Еммері Браккі. Спільно з міською радою вона організовує проекти розвитку, в тому числі це стосується вдосконалення знань з англійської мови. Щотижня Еммері Браккі проводить speaking club для старшокласників у школах Ірпеня – почергово у кожному закладі. Таким чином мова для школярів стає живою, а не просто текстами у підручниках.
За ініціативи Еммері, учні з Ірпеня взяли участь в національному етапі Міжнародного конкурсу творчого англомовного письма “Write On”. І одразу дві учениці посіли призові місця. Аліна Сербіна зі школи №12 перемогла серед восьмикласників з усієї України. А представниця ЗОШ №3 Уляна Ситник посіла друге місце серед учнів 6-тих класів.
Але щоб навчити дітей – спочатку треба навчити вчителів: змінити підходи, перейняти ефективні методики. Не секрет, що пострадянська система освіти, на жаль, навіть за 5 років вивчення іноземної у школі не давала реального навику – спілкуватися іноземною з іноземцем. Зараз вся Україна, й Ірпінь серед перших, вчиться говорити і розуміти живу іноземну мову, вчиться комунікувати нею, а не просто “читати і перекладати” текст на тему “Kyiv is the capital of Ukraine”.
Саме в Ірпені минулого року зібралося 400 учителів англійської з усієї України на GoGlobal camp – тренінг, який проводився спільно з Міністерством освіти і науки України, Regional English Language Office, Посольством США в Україні. Мета тренінгу - підготовка кваліфікованих організаторів та лідерів для реалізації програми GoCamp у літніх мовних таборах. Крім цього, щороку відбуваються три-чотири засідання міського методичного об’єднання, семінари для вчителів, працюють консультаційні пункти для молодих учителів тощо. У минулому році (вперше за останні чотири роки) відбулося тестування вчителів з англійської мови. Оцінювання проводили фахівці центру Global English.
На фото дитячий табір British Camp STUDY.UA, який проводять в Ірпені
А зараз вчителі англійської мови Ірпеня готуються до участі у щорічній методичній конференції Cambridge Day в Одесі та Києві, що відбудуться в останні дні березня.
До речі, крім англійської мови в Ірпені вивчають китайську як факультатив в ліцеї “ІЛІТ”. Арабську – у школі №12. Крім англійської і арабської у 12-тій школі також викладають німецьку, французьку, іспанську, китайську, польську, російську, італійську, перську, японську, білоруську.
Але якщо ви уже не школяр, а знань англійської бракує – в Ірпені можна підібрати курси англійської для дорослих, які максимально зручні: вони працюють зранку, вдень, увечері і на вихідних.
Хочу сказати про ще одну особливу школу англійської мови в Ірпені – тут навчають діток віком від трьох місяців до 18 років! Приватний заклад є частиною міжнародної мережі, працює у 36 країнах світу. Я радий, що такі заклади відкриваються в Ірпені, це означає, що ми цікаві бізнес-спільноті і маємо попит на знання іноземних мов.
На щастя, в сучасному світі у нас скоро просто не залишиться шансів не вивчити англійську. Тепер не обов’язково шукати вчителя чи йти на курси. Можна вчитися он-лайн, навіть безкоштовно. Один з таких проектів LingvaSkills.
Гоу вчити англійську і змінювати статистику: давайте підніматися вгору в рейтингу English Proficiency Index!
Володимир Карплюк, лідер партії "Нові обличчя"
KиевVласть
Для багатьох українських жінок та дівчат 8 березня – найулюбленіше свято весни, адже в цей день вони відчувають себе королевами, їх усі люблять, дарують подарунки.
8 березня, як відомо, не є міжнародним святом і у багатьох країнах вже давно трансформувалося у День матері чи залишилося Днем прав жінок. В Радянському Союзі День вшанування жіночої свободи та громадянських прав перетворився на день початку весни, день квітів, стереотип про який майже не змінився з 70-х. Отже, це свято амбівалентне: з одного боку – пережиток комуністичної системи, з другого – чи не найважливіший вияв феміністичного руху.
Матеріал створено в рамках Проекту "Юн-Пресс-KV”
Зважаючи на те, що в Україні вже близько п’яти років триває декомунізація, активізувалися жіночі організації, ми неодноразово чули пропозиції скасувати 8 березня, або зламати розуміння цього дня як свята всіх жінок і утвердити Міжнародний день прав жінок. Але чому вже декілька років триває обговорення, чому і суспільству і владним структурам так складно відмовитися святкувати 8 березня і чи потрібно відмовлятися від святкування взагалі?
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Аби остаточно зрозуміти, чи є 8 березня пережитком радянської цивілізації, чи ні, варто заглибитись в історію цього свята. Існує незліченна кількість міфів з приводу дати свята, появи його в Радянському Союзі, чимало легенд блукає навколо однієї з засновниці свята Клари Цеткін.
Але можлива версія джерела Міжнародного жіночого дня бере початок у далекому 1907 році, коли в Нью-Йорку проходить марш робітниць-текстильниць. На тлі публічної дискусії про умови праці і жіночої кампанії за виборче право, близько 15 тисяч жінок, які працюють у сфері голки й тканини, проходять через Нью-Йорк. Таким чином вони прагнули відзначити жорстокість поліції, яку вона проявила під час демонстрації у 1857 році, а також демонстранти вимагали скорочення робочого дня, вищої оплати праці та права голосу. Проте, у своїй книзі “Про соціалістичне походження Міжнародного жіночого дня”, Темма Каплан (1985) стверджує, що ці демонстрації, можливо, не відбулися, і що цей міф був створений під час холодної війни, щоб прибрати соціалістичне коріння Міжнародного жіночого дня, і щоб підкреслити його міжнародність.
28 лютого 1909 року в США відбувся перший Національний жіночий день, можливо, правильніше було б сказати навіть Національний день жінки (тільки після війни в англійській мові поширилась назва, в якій вживалася множина). Жінки говорили про свою роль не тільки як матері-берегині домашнього вогнища, а й про роль у житті свого міста чи держави.
Перед загальними зборами Другого Інтернаціоналу в Копенгагені відбулася Друга міжнародна конференція жінок, в якій взяли участь близько 100 жінок з 17 країн, які представляли спілки, соціалістичні партії та робочі жіночі клуби. Кларою Цеткін було запропоновано, щоб наступного року відбувся “Міжнародний день жінки”. Цікаво, що так Цеткін намагалася привернути увагу до складних умов праці жінок, хоча рішуче виступала проти фемінізму. Проте для святкування не було встановлено точної дати.
19 березня 1911 року в Австрії, Данії, Німеччині та Швейцарії відзначали Міжнародний жіночий день. Лише в Австро-Угорщині було проведено понад 300 демонстрацій, спрямованих на подолання гендерної дискримінації та забезпечення прав жінок на роботу, голосування, навчання та державні посади.
У період Першої світової війни жінки в Європі проводили антивоєнні мітинги як висловлення жіночої солідарності. На території Російської імперії, до складу якої входила й Україна, перший Міжнародний жіночий день жінки відзначали в 1913 році, напередодні Першої світової війни, провівши антивоєнну кампанію.
Напередодні російської революції в останню неділю лютого (8 березня за григоріанським календарем) в Петербурзі відбулася масова демонстрація. Це був протест проти погіршення умов життя, відсутності основних продовольчих запасів і нестачі товарів. У цій демонстрації брали участь переважно жінки, але також були залучені і чоловіки. Його очолювала російська феміністка Олександра Коллонтай.
Святкова дата 8 березня була започаткована на ІІІ зустрічі Комуністичного Інтернаціоналу у 1921 році. 8 березня з 1922 року Ленін утвердив День жінки як офіційне свято. З того часу почала складатись ситуація, коли головним місцем святкувань 8 березня ставала Радянська Росія. Радянська влада намагалася зрівняти у правах жінок і чоловіків, даючи насамперед однаковий доступ до навчання, шанс працювати і мати власні гроші. Історик Оксана Кісь, яка досліджує гендерну проблематику в історії України пише, що насправді влада розглядала організоване жіноцтво інструментально, і більшовики хотіли взяти їх під контроль, щоб потім використати для посилення впливу на суспільство.
За правами жінки завжди стояла партія і рівноправність можна назвати абсурдом.
По суті, за сталінських часів свято 8 березня використовувалось як один зі засобів пропаганди, а можливості для обговорення реальних проблем жінок, таких як насильство, умови праці, не існувало. В СРСР постає демографічна криза (після Голодомору, масових репресій), і жінок заохочують більше народжувати, ідея материнства культивується як єдиний шлях самореалізації жінки.
Комуністична партія подарувала жінкам права, звільнила їх з-під гніту патріархального світу, дала їм можливість самореалізуватися, і тепер партія хотіла такої ж самовіддачі від жінок. Оксана Кісь говорить про те, що в цей час закріплюється думка, що саме компартія, саме держава дала жінкам права, а не жінки самі їх відстояли під час революції.
Ключовим моментом у становленні традиції відзначати жіночий день став 1965 рік, коли 8 березня набуло статусу вихідного дня. Таким чином, 8 березня стало сімейним святом. В період хрущовської “відлиги” підвищується матеріальне становище, відроджуються цінності та атрибути повсякденного життя (мода, косметика). Вірогідно, саме тоді й виникає традиція вітати жінок квітами дарувати їм цукерки, діти вітали мам, бабусь і вчительок, а чоловіки – жінок, потім утвердилась традиція звільнення від хатніх обов’язків один день на рік. Таким чином, свято стає абсолютно аполітичним.
Після утвердження родинності свята воно знову починає трансформуватися, відходить від образу жінки, натомість в привітаннях, в листівках все частіше лунають описи природи, її оспівування. Навіть зараз, чуючи про 8 березня, ми уявляємо листівки з тюльпанами або весняний пейзаж з річкою і зеленим берегом, усіяним невеликими квітами.
Таким чином, в СРСР за 70 років з’являється зовсім нове, трансформоване свято, зі специфічними традиціями і вкладеними прихованими ідеями, які взагалі не відповідають ідеям, озвученим на мітингах у революційний час. Свято втратило свою політичність, радикальність, рішучість, перетворившись на свято вічної гармонії та “весни, жіночності та кохання”. Таким чином влада намагалася не афішувати проблеми жіноцтва, такі як дискримінація, експлуатація, насильство, вважаючи що питання можна вирішити, створивши свято і відпустивши додому у вихідний. Згодом, коли жінки намагалися говорити по свої проблеми, їх ігнорували, бо вони і так мали забагато прав, яких їх могли позбавити у будь-який момент.
1975 - Міжнародний жіночий рік. Цього року Організація Об'єднаних Націй почала святкувати Міжнародний жіночий день 8 березня. У 1977 році Генеральна Асамблея ООН запропонувала державам оголосити, відповідно до їх традицій і звичаїв, будь-який день цього року Днем боротьби за права жінок і міжнародний мир ООН.
Проте, у США й інших країнах, де Міжнародний жіночий день дав свої особливості і власну історію феміністичного руху, жіночі марші відбуваються в різні дні року, і навіть не завжди пов’язані з 8 березня. В Україні традиція проводити марш на 8 березня виникає порівняно недавно. Перші марші 2008, 2009 років збирають не більше сорока людей.
2018 року в центрі Києва відбулося дві ходи за права жінок, присвячені Міжнародному дню боротьби за права жінок. Учасниці ходи висунули вимогу ратифікувати Стамбульську конвенцію Ради Європи про запобігання насильства над жінками та домашнього насильства. Близько 100 дівчат і жінок колоною пройшли Хрещатиком.
Учасниці маршу "Oh my March! МАТИ вибір" тримали в руках такі лозунги: "Давай мити посуд разом!", "Давайте разом виховувати дітей", "Мати вибір!", “Мої очі вище”.
Колона попрямувала до Михайлівської площі, звідки вирушила до Київської адміністрації, приєднавшись до паралельного маршу "Годі терпіти!". Ця акція була чисельнішою – до неї приєдналося більше 700 осіб. Марш був спрямований проти гендерної дискримінації, сексизму і сімейного насильства. Тут можна було почути такі заклики: "Ми за рівні права і можливості!", "Ні – насильству щодо жінок", "За рівну оплату праці!".
Таким чином, протягом останніх років в Україні відбуваються марші, жінки все частіше відмовляються від святкування 8 березня. Жіночі організації України намагаються повернути цьому дню соціально-політичний сенс – з гордістю відзначати день міжнародної солідарності жінок, незважаючи на те, що дуже важко відмовитися від таких рідких у сучасних реаліях привітань, приємних подарунків. І близька людина, якщо хоче привітати, не буде чекати весни, 8 березня, щоб зробити це тільки раз на рік.
8 березня - це важливий день, який найкраще підходить для того, щоб всім разом сказати: ми ще дуже мало зробили для того, щоб виправити жахливий, трагічний злам в історії культури - нерівність статей у доступі до освіти, влади, кар'єри. Поряд з тим проблема насильства надзвичайно актуальна для України і стосується не лише домашнього насильства, а й торгівлі жінками, проституції, сексуальних домагань тощо. Чи це не ті проблемі, які варто підіймати?
Матеріал створено в рамках Проекту "Юн-Пресс-KV”
Цього року ми святкуватимемо 8 березня у п’ятницю, це досі вихідний день. Директор Українського інституту національної пам’яті Володимир В’ятрович заявив про те, що святкувати чи не святкувати 8 березня буде вирішувати Верховна Рада, хоча представники інституту національної пам’яті цілком підтримують скасування цього свята. Володимир В’ятрович на одній з прес-конференцій розповів, що свято навряд чи зникне, але зміниться його концепція та ідея, наголошував на тому, що має святкуватися не день “тортиків-букетиків”, а день боротьби за права жінок. Тобто, мова не йде про скасування цього дня як свята. Пропонується скасувати державний вихідний і дати святу правозахисну назву.KиевVласть
Як казали в одному відомому серіалі, “Те, що мертве, вмерти не може”. Впевнений, що це можна сказати і про систему охорони здоров'я в Україні.
Формально, за Конституцією, медицина у нас безкоштовна. Це, звісно, таке собі лукавство, бо ми сплачуємо за неї зі своїх податків, навіть - коли не хворіємо. Лічені відсотки в країні користуються страховою медициною, а більшість державною, котра насправді не безкоштовна. Коли справа торкається стаціонарів, виявляється, що безкоштовна медицина - міф.
Реформувати систему охорони здоров'я необхідно. Бажано таким чином, щоб від діючої залишилось поменше. Втім, не всі згодні зруйнувати таку годівничку - люди на здоров'ї не економлять, та не дуже перевіряють кошториси, бо “здоров'я дорожче”. Та й поняття “медична реформа” досить розмите. Ним різні люди намагаються назвати часто діаметрально протилежні речі.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Роман Безсмертний лаконічно вказує на необхідність впровадження сучасної системи страхової медицини та соціального страхування.
Ольга Богомолець обіцяє запровадити обов’язкове державне медичне страхування для кожного, обов'язковий медико-профілактичний супровід дітей шкільного віку, військових та їхніх родин. Також вона обіцяє забезпечити фінансування медичної сфери на рівні від 5% ВВП.
Крім того, політик збирається гарантувати вже у перший рік 100% фінансування держпрограм із лікування дитячої онкології та цукрового діабету, з другого – 100% лікування всіх хворих на інфаркти та інсульти, з третього – 100% фінансування лікування дорослої онкології та покриття державним медстрахуванням всієї країни.
Богомолець обіцяє “запровадити систему єдиного медичного простору та власного медичного кабінету для кожного громадянина”.
Цікаво виглядає пропозиція кандидата в президенти України посилити та надати державну підтримку в’їздного медичного туризму із залученням наукових та медичних потужностей провідних закладів Академії медичних наук. Враховуючи, що зараз десятки та сотні українців лікуються за кордоном через відсутність у нас обладнання та спеціалістів, така обіцянка може здатись вкрай сумнівною та популістичною.
Юрій Бойко, схоже, вважає стару систему охорони здоров'я в Україні дієвою та справедливою, бо збирається ініціювати “скасування нелюдської медичної реформи”. Також він обіцяє відновити “надійну роботу екстреної медичної допомоги”, ліквідувати дефіцит ліків та вакцин, запровадити дієвий контроль за їх якістю. Складається враження, що кандидат збирається боротись із тим, чого нема, та обіцяє те, що вже є.
Олександр Вілкул обіцяє страхові поліси для пенсіонерів, малозабезпечених, військовослужбовців, працівників сфери освіти, поліцейських, лікарів за рахунок держави. Працюючим у недержавному секторі, на його думку, поліси має забезпечувати роботодавець. Він також обіцяє “відродження безкоштовної швидкої медичної допомоги” (а зараз вона платна?), компенсувати вартість ліків за рецептом.
Також Вілкул обіцяє створення районних, міських, обласних центрів із профілактики туберкульозу, СНІДу й онкології.
Крім того, кандидат пише про “доступні ліки за рахунок підтримки українських фармакологічних підприємств і підприємств із виробництва медичного обладнання” та “оснащення лікарень сучасним українським обладнанням”.
Анатолій Гриценко обіцяє, що чиновники, котрі лікуються за кордоном, не будуть реформувати медицину, натомість “ключові реформи будуть здійснювати професіонали - громадяни України, які своє майбутнє пов’язують з майбутнім нашої держави”. Також Гриценко вказує, що страхова медицина гарантуватиме людині належне лікування.
Володимир Зеленський пише про важливість переходу до страхової медицини, коли “пацієнт буде сам визначати програму страхування, обирати заклад, лікаря, спосіб лікування. Базовий рівень страхування для малозабезпечених верств населення – за рахунок держави.”
Також він обіцяє, що “ліки, які пройшли реєстрацію в країнах ЄС та США, не будуть отримувати додаткових дозволів в Україні”. Ця обіцянка є абсолютно логічною, і дивно, що про неї не згадують інші кандидати.
Зеленський також обіцяє введення обов'язкового безкоштовного щорічного медичного огляду.
Руслан Кошулинський нічого не пише в програмі про медичну реформу.
Олег Ляшко також не згадує про медичну реформу. Втім, це не заважає члену його партії Ігорю Мосійчуку через суд вимагати відсторонення головного рушія медичної реформи в.о. міністра охорони здоров`я Уляни Супрун.
Петро Порошенко обіцяє розпочати програму ремонту медичних закладів. Крім того, він збирається завершити “медичну реформу, спрямовану на підвищення якості і доступності медичних послуг, зокрема і на селі, на підвищення зарплат медикам”.
Андрій Садовий пропонує “запровадити систему медичного страхування, за якої 15 % сплаченого ЄСВ будуть відраховані на особистий рахунок кожного громадянина”. Крім того, як і Ольга Богомолець, він збирається забезпечити щорічне фінансування медичної галузі не менше 5% ВВП. Обіцяє він і вийти упродовж 5 років на рівень оплати праці лікаря не менше 1 тис. доларів у гривневому еквіваленті.
Юлія Тимошенко обіцяє запровадити обов’язкове медичне страхування за рахунок коштів роботодавців з одночасним зменшенням удвічі податкового навантаження на їх підприємства. “Медична страховка буде включати повне забезпечення кожного громадянина медичними послугами всіх рівнів найвищої якості та медикаментами. За неповнолітніх дітей, непрацездатних та безробітних осіб і пенсіонерів медичні страхові внески у повному обсязі буде сплачувати держава”, - пише Тимошенко.
Також вона обіцяє впродовж 5 років підвищити зарплатню медиків до рівня Польщі.
Крім того, кандидат обіцяє провести модернізацію лікарень, поліклінік та фельдшерсько-акушерських пунктів “за рахунок залучення довгострокового експортного кредитування строком не менше ніж на 20 років і за кредитною ставкою не більше 3% річних”.
Отже, з 11 кандидатів двоє нічого не пишуть про медичну реформу, а ще один хоче скасувати ту, котра вже проведена.
Інші кандидати пишуть про страхову медицину, але підходи до її реалізації різні. Олександр Вілкул та Юлія Тимошенко вважають, що сплачувати за страховий поліс мають працедавці, щоправда остання пропонує за це зменшити для них податкове навантаження.
Найбільш конкретними виглядають обіцянки Зеленського скасувати отримання дозволів в Україні для ліків, котрі сертифіковані в ЄС чи США, а також намір Садового спрямувати на медичне страхування 15% від ЄСВ, котрий сплачують громадяни.
P.S. Якщо ви здивувались, побачивши прізвище Садового попри його заяву про зняття з перегонів на користь Гриценка, поясню. Наразі немає рішення ЦВК про скасування реєстрації Андрія Садового, тому я продовжую розглядати його програму. Тим більше,вона виглядає досить цікавою.
Читайте:
Вибори президента України: впровадження стандартів НАТО в армії
Вибори президента України: легалізація грального бізнесу, легких наркотиків та проституції
Вибори президента України: закон про зброю
Вибори президента України: податок на виведений капітал
Вибори президента України: ринок землі
Чому я проголосую “за”: аналізуємо програми кандидатів в президенти
Олександр Кравченко, журналіст КиевVластьKиевVласть
Все більше країн приходять до необхідності легалізації грального бізнесу, легких наркотиків, проституції. Натомість в Україні друге та третє знаходяться під забороною постійно, а перше - гральний бізнес - відносно недавно, майже 10 років.
В результаті чисельні борделі, казино та продавці “травки” змушені шукати “дах” у працівників правоохоронних органів. Інколи їх показово викривають, заводять карні справи, декого навіть саджають. До того ж, коли треба “пришити справу”, несумлінним працівникам “органів” дуже зручно підкласти затриманому пакет з марихуаною чи чимось на неї схожим.
Легалізація грального бізнесу, легких наркотиків та проституції дозволила б позбутись значної частини корупції, дати тисячам людей офіційну роботу, а замість того, щоб платити “даху”, наповнювати бюджети всіх рівнів.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Втім, ці теми вважаються не популярними серед широких верств виборців. На заваді стають звичні поняття моралі, суспільного блага, охорони здоров`я. На цьому чудово грають політики всіх рівнів.
З тих кандидатів, програми котрих я розглядаю, лише Роман Безсмертний пише про декриміналізацію легких наркотиків за прикладом розвинених країн, і вказує на те, що існуюча система тотальної заборони створює простір для корупції. Ще один пункт програми - “Невтручання держави в особисте життя людини, дотримання принципу “моє тіло – моє діло” - можна трактувати досить широко. Можливо, мається на увазі і легалізація проституції. Про гральний бізнес кандидат не згадує.
Ольга Богомолець, Юрій Бойко, Олександр Вілкул, Анатолій Гриценко, Володимир Зеленський, Руслан Кошулинський, Олег Ляшко, Петро Порошенко, Андрій Садовий, Юлія Тимошенко в своїх програмах не згадують про легалізацію грального бізнесу, легких наркотиків та проституції.
Складно сказати, чому саме 10 з 11 політиків взагалі не піднімають ці теми. Можливо, їх влаштовують нелегальні казино, величезна прихована індустрія наркотиків та борделі, приховані чи не дуже. А можливо, вони бояться втратити голоси консервативно налаштованих виборців.
Якщо ж пригадати, що кандидати казали з цих питань раніше (а дехто, як от Юлія Тимошенко, навіть робили), картина стає більш повною.
7 травня 2009 року у Дніпрі під час пожежі у залі гральних автоматів загинули 10 чоловік. На той час у парламенті знаходиться законопроект про заборону грального бізнесу в Україні №4268 за авторством нардепів Григорія Смітюха (фракція Партії регіонів) та Валерія Писаренка (фракція “Блок Юлії Тимошенко”).
Вже 15 травня закон приймають більшістю 406 голосів, а 11 червня 390 голосами долають вето президента Віктора Ющенка.
Не забуваймо, що прем”єр-міністром в той час була Юлія Тимошенко. На її сайті можна побачити таке повідомлення: Уряд Юлії Тимошенко закрив гральний бізнес, щоб захистити моральність, духовність, спокій дітей, підлітків та сімей”.
В результаті заборони грального бізнесу бюджет країни вже майже 10 років втрачає відчутні суми. А наскільки “ефективна” ця заборона, можна побачити, пройшовшись вулицями міст, де рясно розставлені різні “лотереї”.
Ольга Богомолець в 2016 році виступила проти легалізації грального бізнесу: "Я категорично проти легалізації грального бізнесу. Підстав для цього моїх особистих дуже багато – це підстави людські, як жінки, як матері, це підстави професійні як лікаря, медика і підстави громадські".
Руслан Кошулинський в 2015 році виступив однозначно проти легалізації грального бізнесу. “У час війни, інакше не назву, давати можливість відкривати гральний бізнес – це межа цинізму”, - заявив теперішній кандидат у президенти.
Проти грального бізнесу виступав у 2105 році і Олег Ляшко: "У 2008 році за моїм наполяганням, за нашою ініціативою, азартний бізнес в Україні був заборонений. Тому що азартний бізнес це від диявола. Азартний бізнес, насправді, це мафія. Там люди останнє просаджують: квартири, пенсії, які молоді люди забирають у дідів і йдуть грати”.
Втім, така позиція не завадила Ляшко бути обраним головою робочої групи з обговорення урядового законопроекту про легалізацію грального бізнесу Україні. А на початку 2017 року співробітники Департаменту захисту економіки Нацполіції спіймали на хабарі помічника-консультанта народного депутата від “Радикальної партії” Олексія Кириченка.
Не слід забувати і про те, що Олег Ляшко тричі вигравав у лотерею на загальну суму 571 тис. гривень.
Мер Львова Андрій Садовий восени минулого року сказав: “Гральний бізнес — це зло, яке потрібно викорінювати. Бо це є трагедія, коли люди, діти є залежні від грального бізнесу. Має бути дуже широка державна кампанія по боротьбі з цим явищем, яке прикривається ширмою “інтерактивних клубів”.
Що ж втрачає бюджет через цю заборону?
“За експертними оцінками, від легалізації всього грального бізнесу на соціальне забезпечення громадян, підтримку охорони здоров'я, спорту та культури держава може додатково отримувати близько 5 млрд гривень щороку”, - повідомив навесні 2018 року на той час міністр фінансів Олександр Данилюк.
Восени 2018 гору бізнесмен Олександр Ярославський заявив, що бюджет недоотримав за 5 років 2 млрд доларів через заборону грального бізнесу. А раніше, восени 2016 року, очільник МВС Арсен Аваков оцінював недоотримані доходи від грального бізнесу у сумі 300 млн доларів.
Тим більш дивно, що жоден з кандидатів не торкається теми, котра дозволила б значно наповнити бюджет. Про причини можна лише здогадуватись.
Стосовно легалізації легких наркотиків та проституції кандидати висловлювались наступним чином:
Ольга Богомолець зовсім недавно в інтерв”ю сказала: “Щодо проституції, то категорично не підтримую це. Я вважаю, країна має створити жінкам умови заробляти собі на хліб, на дітей і проживання іншим шляхом, а не торгівлею свого тіла.”
Також вона відмітила, що виступає за легалізацію медичної марихуани, щоб допомагати помираючим від онкології, але категорично проти вільного продажу марихуани.
Анатолій Гриценко висловився на користь легалізації марихуани, а щодо проституції сказав наступне: “практику легалізації, коли це вводиться в рамки, я вважаю правильним шляхом”.
Руслан Кошулинський висловився на користь медичного використання марихуани.
Олег Ляшко з приводу легалізації медичної марихуани заявив, що замість “легалізації наркоти” треба забезпечити онкохворих знеболювальними. Кандидат в президенти, схоже, не робить різниці між звичайним та медичним використанням марихуани, котрі докорінно відрізняються.
Що казав Петро Порошенко про легалізацію проституції, я не знайшов, але близький до нього генеральний прокурор Юрій Луценко заявив про те, що її необхідно легалізувати. Також не вдалось знайти висловлювання Порошенка з приводу легалізації легких наркотиків
Андрій Садовий визнав, що вживав маріхуану, але більше не хоче. Він не впевнений, що суспільство готове сприйняти легалізацію марихуани чи проституції, і вважає, що з цього приводу необхідна дискусія.
Юлія Тимошенко старанно оминає теми легалізації проституції та легких наркотиків.
Отже, позиція основних кандидатів в президенти досить очевидна - вони не торкаються тем, котрі можуть відлякати консервативних виборців, і лише деякі з них дозволяють собі обережно визнавати за медичним канабісом або проституцією право на існування. Аналогічна ситуація і з гральним бізнесом, але в цьому випадку є ймовірність повернення його в правове поле завдяки тиску цивілізованого світу.
Читайте:Вибори президента України: закон про зброю
Вибори президента України: податок на виведений капітал
Вибори президента України: ринок землі
Чому я проголосую “за”: аналізуємо програми кандидатів в президенти
Олександр Кравченко, журналіст КиевVластьKиевVласть
Для всіх без винятку забудовників в Україні діють Державні будівельні норми, відходити від яких забороняється будь-якими статутами і регламентами будівельних робіт. Зокрема, відстані встановлені в "радіусах", розміри, типи, види сходових маршів та систем пожежогасіння, кількісні (параметричні показники) машиномісць, площі майданчиків тощо нікому не дозволено нехтувати в проекті та при будівництві. Але чому в 2019 році за системою "Прозора ДАБІ" можна побачити десятки дозволів та сертифікатів готовності об’єкту, виданих з порушенням ст. 10 ЗУ "Про будівельні норми"?
Які наслідки настають при порушеннях в будівництві ми можемо яскраво побачити по тим сумним подіям, які були пов'язані з обваленнями житлових будинків, будівель і споруд. В минулому році в смт. Вишневому на Київщині впав дах нового спорткомплексу. Очевидці стверджують, що снігу було небагато, і причина обвалення конструкції спорткомплексу криється в низькоякісних матеріалах, які були використані для будівництва. Хтось каже про грубі помилки, які були допущені при проектуванні спорткомплексу. У будь-якому випадку, надзвичайна подія з обваленням даху спорткомплексу в Вишневому, яке ледь не закінчилося трагедією з масовою загибеллю дітей наочно демонструє, що ні на рівні проектування, ні в процесі самого будівництва і здачі в експлуатацію адекватного контролю з боку державних контролюючих органів за об'єктом не велося.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Тотальне порушення місцевими та регіональними органами містобудування і архітектури та інспекціями Держархбудконтролю ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та ЗУ "Про будівельні норми", а також відсутність покарання за невиконання законів, породжує безвідповідальність тих, хто видає вихідні дані МУО та Дозволи на будівництво, нехтуючи планувальними нормами. Окремо слід наголосити на безконтрольності з боку ДАБІ за виконанням Генплану міста, ДПТ, Зонінгу, проектів комплексної забудови, якими легалізується знищення рекреації та ігнорування будівництва соціальної інфраструктури.
Як співавтор Аналітичних записок та Концепції публічного управління в галузі містобудівної діяльності, я намагався неодноразво достукатись до "державних мужів" з Мінрегіону. В кінці року було проведено Форум "Відкрита ДАБІ" та показано шляхи е-модернізації контрольних і наглядових функцій ЦОВВ. Нажаль, псевдоактивісти зірвали нам підписання резолюції про співпрацю між "ГО "Асоціація містобудівельників України" і ГО "Сила Громад" з керівництвом Держархбудінспекції. Декілька слайдів з презентації на зазначеному Форумі викликали особливий резонанс.
Нова модель оприлюднення інформації про територію будівництва в опції "Геопростір" відкриває можливості для "е-коридору" громадськості побачити будівництво ще до початку встановлення огорожі – на стадії реєстрації документу.
Будь-який план заходів по нагляду і контролю може бути підкріплений ГІС інструментами з відкритих джерел та метаданих ДЗК і Містобудівного кадастру:
Останні науково-методичні посібники за моїм співавторством, щодо формування Паспортів ОТГ, виступи на конференціях і круглих столах тощо спрямовані на донесенні простого меседжу: "ПОВЕРНІТЬ ДЕРЖАВУ". Перечитайте і виконуйте діючу, хоча і пошматовану Конституцію, виконуйте закони і кодекси, несіть відповідальність за свої політичні обіцянки.
Чому не покараний жоден забудовник, чиновник, архітектор, які проігнорували законодавство і потурають будівельній мафії? Відповідь проста – в нашій країні знищено "державний нагляд і контроль у містобудуванні".
Віктор Глеба, незалежний експерт з державного управління у галузі містобудування, член-кореспондент Української академії архітектури, доцент кафедри, громадський діяч
Джерело: https://censor.net.ua/b3114027KиевVласть
Щоб дізнатися реальну ситуацію у районах столиці та з'ясувати, що зроблено за 2018 рік для підвищення комфорту мешканців, КиевVласть вирішила провести серію інтерв'ю з головами райдержадміністрацій Києва. Ми сподівалися, що кожний очільник району читачам КиевVласть детально розкаже скільки коштів витрачається на розвиток району, що робиться для покращення умов життя, на що люди скаржаться частіше за все, які проблеми існують, скільки будується нових об'єктів, чи є проблеми із забудовниками, як вони вирішуються та які наявні плани щодо розвитку району. Проте голова Голосіївської райдержадміністрації Олександр Настасенко, як і голова Печерської РДА, відмовився від зустрічі з журналістом КиевVласть. Натомість від Голосіївської РДА надійшли відповіді на орієнтовні питання інтерв'ю.
Довідка KV: Голосіївський район Києва з'явився на околиці столиці на базі селища Деміївка. У 1921 році район так і називався Деміївський. У 1937 р. після чергових змін Деміївський район отримав назву Московський. А у жовтні 2001 року внаслідок адміністративно-територіальної реформи на базі Московського району утворено вже Голосіївський район. До його складу входять Паньківщина, Передславине, Ямки, Саперна слобідка, Байкова гора, Забайків'я, Деміївка, Ширма, Цимбалів яр, Добрий шлях, Голосієво, Теремки, Феофанія, Лиса гора, Багринова гора, Мишоловка, Самбурки, Китаєво, Пирогів, Церковщина, Нижня Теличка, Корчувате, Віта, Острів Водників.
Сьогодні Голосіївський район найбільший за площею район столиці (16,06 тис. га). Він простягається від Хрещатика до південно-східних околиць міста і є південними та південно-західними воротами Києва. Він межує з Шевченківським, Солом'янським, Печерським і Дарницьким (по акваторії Дніпра) районами столиці, Києво-Святошинським, Обухівським і Бориспільським районами Київської області.Фінансування
Протягом 2018 року на розвиток Голосіївського району були передбачені видатки на загальну суму 284 634,59 тис. гривень. З них видатки за рахунок бюджету Києва - 267 834,74 тис. гривень та за рахунок субвенції з державного бюджету - 16 799,85 тис. гривень.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
На що пішли кошти міського бюджету
Кошти бюджету Києва у сумі 267 254,74 тис. гривень були передбачені на:
будівництво освітніх установ та закладів: будівництво другого пускового комплексу розширення школи №151 (вул. Ліснича, 3), реконструкція ДНЗ №658 (просп. Голосіївський, 94/96), реконструкція з прибудовою гімназії № 59 імені О. Бойченка (вул. Велика Китаївська, 85), реконструкція ЗНЗ №241 (вул. Голосіївська, 12 (101 491,4 тис. гривень). Використано на початок 2019 року 95 602,4 тис. гривень;
реконструкцію ДЮСШ №15 (вул. Якубовського,7-А) - 495,2 тис. гривень. Використано на початок 2019 року - 493,2 тис. гривень;
капітальний ремонт дошкільних навчальних закладів – 13 536,0 тис. гривень. Використано на початок 2019 року - 12 582,9 тис.гривень;
капітальний ремонт загальноосвітніх навчальних закладів (27 116,0 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 26 677,8 тис. гривень;
капітальний ремонт шкіл-інтернатів (452,0 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 443,6 тис. гривень;
капітальний ремонт Будинку дитячої та юнацької творчості (940,0 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 932,8 тис. гривень;
капітальний ремонт приміщень Територіального центру соціального обслуговування (1 200,0 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 1 128,0 тис. гривень;
капітальний ремонт об’єктів житлово-комунального господарства (66 391,0 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 61 365,7 тис. гривень;
фінансування заходів з утримання зелених насаджень (41 458,3 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 40 196,9 тис. гривень;
на придбання обладнання і предметів довгострокового користування для закладів освіти, культури, фізичної культури та соціального захисту (8 891,7 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 8 747,2 тис. гривень;
на реалізацію громадських проектів (5 283,14 тис. гривень). Використано на початок 2019 року - 5 116,2 тис. гривень.
Всього на 1 січня 2019 року використано коштів бюджету Києва на загальну суму 253 286,7 тис. гривень.
Читайте: В 2017 году при проведении капремонтов Голосеевская РГА допустила финансовых нарушений на 4,7 млн гривен
У 2018 році відповідно до Програми вирішення депутатами Київради соціально-економічних проблем, виконання передвиборчих програм та доручень виборців на 2016-2019 роки та враховуючи звернення депутата Київради Леоніда Антонєнка Голосіївському району були передбачені видатки в сумі 580 тис. гривень для заміни вікон на сходових клітинах житлового будинку на просп. Лобановського, 196. На початок 2019 року використано 483,7 тис. гривень.
Читайте: Из бюджета Киева продолжают исправно воровать
Як витрачено субвенції з держбюджету
Субвенції з державного бюджету в сумі 16 799,85 тис. гривень були передбачені на:
закупівлю сучасних меблів, комп’ютерного обладнання, відповідного мультимедійного контенту для початкових класів для забезпечення якісної освіти “Нова українська школа” (855,5 тис. гривень). Кошти використано повністю;
оснащення кабінетів інклюзивно-ресурсних центрів (554,15 тис. гривень). На початок 2019 року використано - 549,6 тис. гривень;
закупівлю комп’ютерів для шкіл району (1 266,2 тис. гривень). Кошти використано повністю;
закупівлю фліпчартів для шкіл району (45,69 тис.гривень). Кошти використано повністю;
придбання обладнання для кабінетів фізики та хімії (1 462,81 тис.гривень). Кошти використано повністю;
капітальний ремонт спортивного майданчика у школі №108 по вул. Уральська, 2/10 (3 500,0 тис. гривень).
облаштування спортивного майданчику по вул. Голосіївська, 8 (500,0 тис. гривень). Кошти використано повністю.
грошову компенсацію на придбання житла для сімей загиблих осіб та осіб з інвалідністю, яка настала внаслідок участі в АТО (8 615,5 тис. гривень). Придбано 5 квартир та 1 житловий будинок із земельною ділянкою, кошти використано повністю.
Всього на початок поточного року використано субвенції з державного бюджету на загальну суму 13 295,3 тис. гривень.
Громадські проекти
У 2018 році Голосіївському району було виділено кошти на реалізацію 6 проектів-переможців Громадського бюджету на загальну суму 5 283,1 тис. гривень (фінансування видатків по громадських проектах в 2018 році склали 5 130,2 тис. гривень, касові видатки – 5 116,2 тис. гривень).
Протягом минулого року реалізували всі 6 громадських проектів:
“Сита мобілка” (97,5 тис. гривень, касові видатки - 91,2 тис. гривень): в Центрі надання адміністративних послуг та управлінні праці та соціального захисту населення Голосіївської РДА встановлено апарати для зарядки мобільних телефонів та інших електронних пристроїв, якими можуть безкоштовно скористатися відвідувачі.
“Утеплення фасаду школи №269 (просп. Глушкова, 17А) Голосіївського району” (1 995,0 тис. гривень, касові видатки – 1983,8 тис. гривень).
“Дитячий простір на вулиці Бурмистенко” (399,84 тис. гривень, касові видатки – 397,9 тис. гривень): проведено улаштування дитячого ігрового комплексу по вул. Бурмистенко, 10, 12.
“Подаруй майданчик мрії дітям у власному дворі” (400,0 тис. гривень, касові видатки – 393,4 тис. гривень): проведено роботи по улаштуванню спортивно-ігрових дитячих майданчиків на вул. Вільямса, 15, корпус 1, вул. Вільямса, 15, корпус 3, вул. Вільямса, 17/11, корпус 1, вул. Маршала Конєва, 9.
“Голосіїв майбутнього (District of Kyiv Smart City)” (390,8 тис. гривень, касові видатки – 323,1 тис. гривень): встановлено 9 лавочок з сонячними модулями на вул. Героїв Оборони, 10а, 18, вул. Генерала Родимцева, 2, улаштовано бордюр навколо них.
“Будівництво сучасного футбольного міні-поля зі штучним покриттям на мікрорайоні “Теремки-1” (касові видатки - 1926,8 тис. гривень).
Читайте: За общественные проекты-2019 проголосовало на 20 тысяч больше киевлян, чем в прошлом году
Як латали дірки на дорогах
У минулому році, за інформацією ШЕУ “Магістраль”, проведено комплекс заходів з поточного благоустрою балансової вулично-шляхової мережі: поточний (дрібний) ремонт покриття (6015,2 м.кв.) та асфальтобетонних покриттів за допомогою машини “Крафко Магнум” (1429 м.кв.); заливка тріщин (3472 м.п.); поточний (середній) ремонт (вул. Фестивальна – 2997 м.кв.; перехрестя вул. Будіндустрії з місцевим проїздом Наддніпрянського шосе та вул. Набережно-Печерської – 5259,3 м.кв.) і ремонт (заміна) дорожнього огородження (256 м.п).
Читайте: Замглавы Голосеевской РГА устроил пьяное ДТП: Кличко заявил об увольнении чиновника (фото, видео)
У 2018 році відповідно до виділеного фінансування ШЕУ Голосіївського району виконано поточний (дрібний) ремонт покриття балансових вулиць (17823,9 кв.м.) та асфальтобетонних покриттів за допомогою машини “Крафко Магнум” (897,5 кв.м.); заливка тріщин (31075 м.п.); облаштування наземних пішохідних переходів заниженим бортовим каменем (безбар'єрне середовище) з облаштуванням тактильною плиткою (12 од.); поточний (середній) ремонт покриття балансових вулиць (вул. Мало-Китаївська – 3 798 кв.м; вул. Теремківська – 3 016 кв.м; вул. Паньківська – 3 790 кв.м; просп. Голосіївський (Кошового) – 1 858 кв.м.) і ремонт (заміна) дорожнього огородження (НПО) (548 м.п.).
Як ремонтували міжквартальні проїзди
За 2018 рік, за інформацією управління ЖКГ Голосіївської РДА, виконано капітальний ремонт асфальтового покриття міжквартальних проїздів на 6 об’єктах.
За інформацією управління будівництва та архітектури Голосіївської РДА, у 2018 році було проведено капітальний ремонт асфальтового покриття прибудинкових територій та внутрішньо квартальних проїздів на вул. Антоновича, 7-Б; вул. Антоновича, 41; вул. Велика Васильківська, 132; вул. Володимирська, 76; вул. Стельмаха, 6, пров. Задорожний, 3, корп. 3; вул.Толстого Льва, 15-А; просп. Глушкова Академіка,13, 15,17; просп. Голосіївський, 86/1; просп. Голосіївський, 91; просп.Науки, 22; просп. Лобановського Валерія, 196; ЗНЗ № 319, просп. Лобановського Валерія, 146; ЗНЗ № 112, вул. Велика Васильківська, 78.
Також, капітальним ремонтом, за інформацією ШЕУ “Магістраль”, відремонтовано міжквартальні проїзди та прибудинкові території на просп. Науки, 35 – 675,3 м.кв., вул. Стратегічне шосе, 41 – 389,6 м.кв., вул. Набережно-Корчуватська, 56/66 корп.Б – 579,5 м.кв.
Для приведення території в належний стан у 2018 році Голосіївською РДА було складено поадресний перелік місць, які потребують відновлення асфальтового покриття, у тому числі після аварійних розриттів по 512 адресах на суму 690,5 млн гривень.
Зважаючи на те, що вказана сума коштів є досить значним навантаженням на місцевий бюджет, районною адміністрацією визначено 71 першочергову адресу по відновленню асфальтового розриття на суму 49 млн гривень. Роботи будуть проведені на протязі 2019 року.
Як ремонтували житлові будинки
Завершується капітальний ремонт житлових об’єктів комунальної власності на загальну суму 60 890,54 тис. гривень. Сред виконуваних робіт: капітальний ремонт покрівель в 19 житлових будинках; вхідних груп в 5 житлових будинках; сходових клітин в 21 житловому будинку; заміна вікон на сходових клітинах у 18 житлових будинках; капітальний ремонт фасадів у 4 житлових будинках; внутрішньобудинкових інженерних мереж в 34 житлових будинках; капітальний ремонт та модернізація 45 ліфтів у 27 житлових будинках; влаштування 1 спортивного майданчика; капітальний ремонт (підсилення) фундаментів у 2 житлових будинках; капітальний ремонт 3 підпірних стін; капітальний ремонт асфальтового покриття прибудинкових територій та міжквартальних проїздів на 11 об’єктах.
Завершується капітальний ремонт житлових об’єктів комунальної власності, серед яких реконструкція (заміна) 23 ліфтів у 22 житловому будинку; встановлення охоронних систем для збереження обладнання вузлів обліку теплової енергії та машинного приміщення у 5 житлових будинках; капітальний ремонт покрівлі в 1 житловому будинку, сходових клітин в 12 житлових будинках; заміна вікон на сходових клітинах в 4 житлових будинках; капітальний ремонт місць загального користування (заміна дверей) в 9 житлових будинках та облаштування 2 спортивних майданчиків.
Згідно адресного переліку об’єктів для виконання робіт з капітального ремонту, у 2018 році виконані роботи в житлових будинках:
по заміні вікон (на вул. Академіка Заболотного, 60, вул. Академіка Заболотного, 72, вул. Василя Касіяна, 2-Б, вул. Лятошинського, 26-А (1-4), вул. Лятошинського, 4-А, вул. Малокитаївська, 7-А, вул. Михайла Стельмаха, 12-А, вул. Теремківська, 6, вул. Теремківська, 8, просп. Академіка Глушкова, 21, просп. Академіка Глушкова, 30, просп. Голосіївський, 5, просп. Науки, 11, просп. Науки, 16, просп. Науки, 16-А, просп. Науки, 25, просп. Науки, 27; вул.Васильківська, 11/11); капітальному ремонту вхідних груп (вул. Маричанська, 9; вул. Академіка Заболотного, 20, вул. Академіка Заболотного, 32, вул. Академіка Заболотного, 40, вул. Ломоносова, 24);
капітальному ремонту покрівель (вул. Велика Китаївська, 55-А, вул. Академіка Заболотного, 58, вул. Лятошинського, 26-А, вул. Лятошинського, 8, вул. Казимира Малевича, 53/30, просп. Академіка Глушкова, 22; вул. Антоновича, 12, вул. Казимира Малевича, 119, вул. Маричанська, 8, вул. Саксаганського, 65, просп. Голосіївський, 122, корп.1, просп. Голосіївський, 5, просп. Науки, 10, просп. Науки, 20, просп. Науки, 22, просп. Науки, 24, просп. Науки, 24, корп. 2, просп. Науки, 9, вул. Генерала Родимцева, 21);
капітальному ремонту сходових клітин (вул. Академіка Заболотного, 10, вул. Академіка Заболотного, 14, вул. Академіка Заболотного, 6, вул. Бурмистенка, 6, корп. 1, вул. Бурмистенка, 6, корп. 2, вул. Ломоносова, 4, вул. Маричанська, 12, корп. 1, пров. Коломийський, 5, корп. 2, просп. Голосіївський, 94, корп. 1, просп. Голосіївський, 96, вул. Малокитаївська, 7-А, просп. Науки, 16, просп. Науки, 16-А; вул. Дмитра Луценка, 15-А, вул. Сєченова, 10, корп. 2, вул. Сєченова, 7, вул. Смолича, 4, просп. Академіка Глушкова, 25, просп. Академіка Глушкова, 27, вул. Тарасівська, 23/25, просп. Академіка Глушкова, 19);
капітальному ремонту фасадів (вул. Бурмистенка, 6, корп. 2, вул. Васильківська, 21/18, вул. Велика Китаївська, 108, вул. Ломоносова, 5, корп. 2).
Як підтримують чистоту у районі
Прибирання підвалів житлових будинків проводиться два рази на рік, згідно періодичності та строків надання послуг з утримання будинків споруд та прибудинкових територій, затвердженою розпорядженням Київської міськдержадміністрації від 09.03.2011 № 307.
Утримання підвальних приміщень у задовільному санітарному стані постійно тримається на контролі керівниками структурних підрозділів підприємства (ЖЕД).
Роботи по дератизації та дезінсекції проводяться підрядною спеціалізованою організацією згідно договору № 37 від 07.02.2018, укладеного між КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району Києва" та ТОВ "Комуналка", згідно затвердженого графіку, та підтверджуються актами виконаних робіт.
Читайте: В озере на Теремках в Киеве из-за прорыва теплосети погибла рыба и черепахи - соцсети (фото, видео)
На що скаржаться мешканці району
За 2018 рік до Голосіївської РДА через КБУ “Контактний центр міста Києва” надійшло 24 635 звернень, серед яких 12 771 питання житлового господарства. Найбільш “гарячі питання” по району: відсутність холодного та гарячого водопостачання, опалення, електропостачання, не працює ліфт, відсутність благоустрою після планових, аварійних робіт на об’єктах благоустрою.
Для забезпечення якісного надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, згідно наказу КП „Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району Києва”, проводиться генеральне прибирання житлових будинків, в рамках заходів “Чистий четвер”.
КП „Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району Києва” постійно проводяться перевірки щодо якісного надання послуг з залученням представників Голосіївської РДА та Управління житлово-комунального господарства.
Будівництво
У Голосіївському районі наявні 6 об’єктів незавершеного будівництва:
ЖК з підземними паркінгами та об’єктами соціально-побутового та офісного призначення на просп. Науки, 66-70.
ЖК “Мозаїка” по Стратегічному шосе, 53.
ЖК по просп. Науки, 208.
Житловий будинок на вул. Ракетна, 24.
Житловий будинок на вул. Уральська, 41/51 та вул. Листопадна, 51-Б.
Житлові комплекси на просп. Академіка Глушкова, 6.
Читайте: Строительство ЖК “Успешный квартал” в Голосеевском районе может оказаться незаконным
Голосіївською РДА в межах повноважень утворено робочу групу (розпорядження від 21.02.2019 № 98) з питань моніторингу та контролю виконання законодавства у сфері будівництва та протидії незаконному будівництву на території Голосіївського району. Комісія регулярно розглядає і розробляє план дій по вирішенню питань по об’єктам незавершеного будівництва. В межах функцій, покладених на РДА, Голосіївська РДА співпрацює з профільними департаментами.
Як будують та ремонтують школи і садочки
У 2018 році побудовано (реконструйовано) садочок №106, просп. Науки, 65. Заклад введено у експлуатацію в березні 2018 року. Його проектна потужність - 110 місць.
Читайте: Два уголовных дела: как проходит реконструкция заброшенного детсада в Голосеевском районе
Завершуються роботи по зведенню прибудови до школи І-ІІІ ступенів № 151 на вул. Ліснича, 3 з сучасним спортивним та актовим залом, їдальнею та приміщеннями для гуртків. Її введення в експлуатацію заплановано в І кварталі 2019 року.
Завершені роботи з реконструкції загальноосвітнього навчального закладу №241 на вул. Голосіївська, 12. Було проведено утеплення фасаду.
Відремонтовано приміщення у 11 школах для відкриття додаткових 1-х класів:1) школа І-ІІІ ступенів №236 на вул. Заболотного, 144 (3 класи);2) спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з вивченням англійської мови № 85 на просп. Голосіївський, 36 (3 класи);3) гімназія №179 на пр-т Голосіївський, 120-В (4 класи);4) ліцей №241 на вул. Голосіївська, 12 (2 класи);5) гімназія №59 на вул. Велика Китаївська, 85 (2 класи);6) ліцей №227 на вул. Якубовського, 7-Г (1 клас);7) спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням англійської мови № 15 на вул. Васильківська, 12-А (1 клас);8) спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням французької мови № 110 на вул. Козацька, 5 (1 клас);9) спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням англійської та італійської мов № 130 на вул. Велика Васильківська, 128 (1 клас);10) спеціалізована школа І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням іноземних мов № 220 на вул. Якубовського, 7-Г (1 клас);11) школа І-ІІІ ступенів № 269 на просп. Академіка Глушкова, 17-А (1 клас).
Крім цього відремонтовано приміщення для відкриття додаткової групи у закладі дошкільної освіти №198 на вул. Васильківська, 10 (1 група).
У 2018 році розпочаті роботи з реконструкції закладу дошкільної освіти №658 на просп. Голосіївський, 94/96 (потужність 90 місць); по зведенню прибудови до Гімназії № 59 ім. О. М. Бойченка на вул. Велика Китаївська, 85 (потужність 420 учнів); а також ремонт звільнених орендарем приміщень 2 груп у закладі дошкільної освіти № 341 на вул. Антоновича, 150-А.
Черга в садочки та школи
Станом на 28 грудня 2018 року у черзі в заклади дошкільної освіти перебуває 2 988 дітей. Середній показник наповнюваності закладів загальної середньої освіти в районі становить 120,2 %.
Зростання чисельності дитячого населення у районі (збільшення народжуваності, антитерористична операція на сході країни, міграційні процеси, інтенсивність будівництва житлового сектору) суттєво впливає на наповнюваність навчальних закладів. Сьогодні майже 70% закладів освіти переповнені.
Особливо гостро стоїть питання забезпечення права на освіту дітям, які мешкають у новобудовах по вул. Ломоносова, Трутенка, Вільямса, Мейтуса, Симоненка. Кількість зданих з 2000 року квартир по цьому мікрорайону складає 13 522. Будівництво продовжують ЖК “Лікоград”, ЖК “Венеція”, ЖК “Сонячна брама”, ЖК “Британський квартал”, ЖК “Власна квартира”, ЖК “Чотири сезони”, ЖК “Амурський” та ін. Соціальна інфраструктура цього мікрорайону складає 2 приватні дитячі садочки та 1 приватну школу. Жодного комунального закладу в цьому мікрорайоні немає. Існуюча мережа шкіл вже не може прийняти дітей, які мешкають по цих мікрорайонах.
Аналогічна ситуація склалася ще в чотирьох мікрорайонах:
Житловий масив Теремки-1 (будівництво житлових комплексів “Одеський”, “Метрополіс”, “Спецжитлофонд”, “Республіка”).
Житловий масив Саперно-Слобідська (будівництво житлових комплексів “Енісейська садиба”, “Мозаїка”, “Деміївський”, “Геліос”, “Панорамний”, “Голосієво”).
Житловий масив Феофанія (будівництво житлових комплексів “Кришталеві джерела”, “Казка”, “Феофанія”, “Теремки”, “Нові Теремки”).
Житловий масив Кайсарова (будівництво ЖК “Паркова долина”).
Читайте: Руководство КГГА игнорирует экологическую катастрофу в микрорайоне Теремки-2
Сьогодні є гостра потреба термінової побудови нової школи на 33 класи по вул. Симоненко, 3 та закладу дошкільної освіти по вул. Вільямса, 7(10) для задоволення потреб освітнього характеру мешканців Голосіївського району. Вирішенням зазначеної проблеми може бути також реконструкція з прибудовою закладів загальної середньої та дошкільної освіти: гімназія № 59 по вул. Велика Китаївська, 85 та гімназії № 179 по просп. Голосіївський, 120-В.
Спорт у Голосіївському районі
За Програмою економічного і соціального розвитку Києва на 2016 рік проведено капітальний ремонт дитячо-юнацьких спортивних клубів “Марафон” по вул. Ломоносова, 19/11 та “Наука” по просп. Науки, 96 фізкультурно-оздоровчого центру “Централізована система дитячо-юнацьких спортивних клубів за місцем проживання “Голосієво”.
Цією ж Програмою на 2016 рік виділено фінансування на ремонт даху, фасаду та заміни вікон адміністративного приміщення вело-лижної бази комплексної дитячо-юнацької спортивної школи № 15 за адресою вул. Ягідна, 2 та заміну штучного покриття футбольного поля 100х60 визначеного позашкільного навчального закладу за адресою вул. Якубовського, 7а.
Для модернізації спортивної інфраструктури Голосіївського району, розвитку спорту вищих досягнень та підготовки спортсменів до участі у чергових олімпійських іграх, Голосіївською РДА по Програмі економічного та соціального розвитку Києва у 2017 році розпочато капітальний ремонт дитячо-юнацького спортивного клубу “Аеліта” на просп. Глушкова, 31а, блок Б фізкультурно-оздоровчого центру “Централізована система дитячо-юнацьких спортивних клубів за місцем проживання “Голосієво”.
Станом на 22 листопада 2018 року у фізкультурно-оздоровчих та спортивних секціях у фізкультурно-оздоровчому центрі “Голосієво” займаються 755 дітей. На сьогодні у ньому функціонують гуртки та секції з таких видів спорту: городковий спорт (15 осіб), баскетбол (29 осіб), регбі (33 особи), спортивні танці (84 осіб), футболу (47 осіб), шахи (35 осіб), карате-до (58 осіб), айкідо (120 осіб), боротьба самбо (41 осіб), дзюдо (40 осіб), бокс (10 осіб), бодібілдинг (149), вільна боротьба (16 осіб), таїландський бокс (17 осіб), поліатлон (4 особи), таеквон-до (18 осіб), оздоровча фізична культура (39 осіб).
Також задля улаштування спортивних об’єктів комплексної дитячо-юнацької спортивної школи № 15 та розвитку зимових видів спорту у 2017 році проведено капітальний ремонт внутрішніх приміщень адміністративного корпусу КДЮСШ № 15 по вул. Ягідна, 2.
Проектом Програми економічного і соціального розвитку Києва на 2019 рік частково передбачено кошти на облаштування футбольного поля зі штучним покриттям та безопорним каркасно-тентовим накриттям комплексної дитячо-юнацької спортивної школи №15 по вул. Якубовського, 7-А, капітальні ремонти внутрішніх приміщень комплексної дитячо-юнацької спортивної школи № 15 та комплексної дитячо-юнацької спортивної школи “Тріумф”, дитячо-юнацьких спортивних клубів “Аеліта” по просп. Глушкова, 31-А (блок Б) та “Пауерспорт” по вул. Ломоносова, 53.
Читайте: На Теремках за 3 недели должны создать футбольное мини-поле за 1,9 млн гривен
У комплексній дитячо-юнацькій спортивній школі №15 функціонує 5 відділень з таких видів спорту як футбол (737 осіб), лижні гонки (54 особи), гірськолижний спорт (44 особи), велоспорт шосе (15 осіб) та біатлон (54 осіб), в яких займається 904 дітей.
Спортивний комплекс КДЮСШ №15 по вул. Якубовського, 7-А, що включає 2 футбольних поля, 2 майданчики зі штучним покриттям та 1 майданчик із асфальтовим покриттям для міні-футболу є однією з кращих тренувальних баз для підготовки юних футболістів у Києві. Вигідне розташування школи може використовуватись для навчально-тренувальної роботи збірних команд з літніх та зимових видів спорту, масових спортивних заходів районного, міського та державного рівнів.
У комплексній дитячо-юнацькій спортивній школі “Арго” функціонує 2 відділення з таких видів спорту як черліденг (78 спортсменів) та тхеквондо (156 спортсмени), де загалом навчаються 234 вихованця.
У комплексній дитячо-юнацькій спортивній школі “Тріумф” функціонує 2 відділення з таких видів спорту як теніс (60 осіб) та дзюдо (160 особи), де навчально-тренувальним процесом охоплено 220 дітей.
До адміністрацій спортивних шкіл надходять подяки від батьків за спортивні досягнення дітей. Скарг не надходило.
Зелені зони Голосіївського району
На утриманні КП УЗН Голосіївського району Києва знаходиться 14 парків та 49 скверів та інші об’єкти зеленого господарства району розташованих на площі 1007,6 га.
Водночас на території району є ряд територій із зеленими насадженнями, серед них є також і парки, сквери чи інші зони відпочинку, які знаходяться у віданні й інших суб’єктів господарювання. Найбільшими серед них є: адміністрація Національного природного парку “Голосіївський”, КП ЛПГ “Конча-Заспа”, КП “Плесо”, ДЗГ “Феофанія”, Київський університет ім. Тараса Шевченка, Центральний іподром, ДП “Санаторій “Конча-Заспа”, Теплоелектроцентраль №5 “Київенерго”, Інститут ядерних досліджень, санаторій “Жовтен”ь, База відпочинку КМ, районний відділ освіти, Інститут зоології ім. М. Шмальгаузена, Інститут фізики, НУБіП України, ННЦ Експоцентр України, музей “Пирогово”.
Читайте: На берегу озера на столичных Теремках, где недавно произошел мор птиц, отравился ребенок
КП “Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району” є балансоутримувачем зелених насаджень, розташованих на території житлового фонду комунальної власності територіальної громади Києва в Голосіївському районі.
Протягом поточного року на замовлення КО “Київзеленбуд” проводяться роботи з капітального ремонту скверів на просп. Науки, 4-А та 4-Б; просп. Голосіївський, 108 к. 2 – 108 к. 3; вул. Ямській між будинками № 54-56; вул. Тарасівській, 23-25.
Особливу увагу щодо облаштування приділяється Голосіївському парку ім. Максима Рильського. Даний парк є природно-заповідним об'єктом, частиною екологічної мережі України та світу. Наразі на місці межі парку не встановлено. Проведення повноцінних робіт з реконструкції неможливе без оформленого землекористування. Через відсутність цільового фінансування роботи з оформлення землекористування не проводились.
Читайте: В Администрации Президента подтвердили, что Указ об установке границ НПП “Голосеевский” игнорируется уже 2 года
Наразі КП УЗН Голосіївського району Києва вже оголошено тендерну процедуру “Послуги з розробки проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Голосіївського парку імені Максима Рильського в Голосіївському районі Києва з метою оформлення права постійного користування земельною ділянкою”. 17 жовтня 2018 року укладено договір на виконання робіт, розпочато роботи. В подальшому планується розробка проектно-кошторисної документації та безпосередні роботи з реконструкції.
Читайте: Народные депутаты возмущены попыткой главного архитектора Киева застроить НПП “Голосеевский”
Благоустрій рекреаційних об’єктів району, а саме, парки, сквери чи інші зони відпочинку, постійно знаходяться на контролі у балансоутримувачів.
Безпека мешканців
Для забезпечення публічної безпеки і порядку, здійснюється своєчасне інформування Голосіївського управління поліції ГУ Нацполіції у Києві та Управління патрульної поліції в у Києві щодо проведення заходів у громадських місцях на території району.
Читайте: В Киеве и.о. начальника Голосеевского отдела Нацполиции задержали за вымогательство 34 тысяч долларов взятки (фото)
З метою охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, здійснюється невідкладне інформування правоохоронних органів, відповідно до їх компетенції, про ознаки кримінальних, адміністративних правопорушень, які було виявлено в процесі опрацювання інформації, яка постійно надходить до адміністрації від фізичних та юридичних осіб.
До адміністрації щоденно надходять довідки з Голосіївського управління поліції про стан оперативної обстановки в районі за минулу добу, які доводяться до керівництва райдержадміністрації, для використання в процесі реалізації повноважень адміністрації в галузі забезпечення законності, правопорядку, прав і свобод громадян.
Керівники (представники) правоохоронних органів запрошуються для участі на засіданнях колегії та апаратних нарадах у голови райдержадміністрації.
На випадок виникнення надзвичайної ситуації чи події налагоджений зв'язок оперативного чергового Голосіївської РДА з черговою частиною Голосіївського управління поліції та Голосіївським РУ ГУ ДСНС в Києві. При отриманні інформації щодо виникнення надзвичайної ситуації чи події, оперативний черговий Голосіївської РДА невідкладно інформує керівництво адміністрації для прийняття відповідних рішень.
Читайте: В Голосеевском районе заработал электронный кабинет участкового
Крім того, у Голосіївському районі поліцейські за підтримки Голосіївської РДА впроваджують проект “Сусідська варта”.
Проект “Сусідська варта” ґрунтується на філософії community policing – успішному досвіді, який за понад 30 років добре зарекомендував себе в США, Канаді, Естонії, Молдові та ще багатьох країнах світу. В основі – взаємодія громади, влади і поліції, коли мешканці стежать за порядком спільно з поліцейськими. І про всі випадки, які викликають підозру чи непокоять, повідомляють правоохоронців.
Проект дозволяє підвищити рівень безпеки жителів будинку, двору, вулиці, району, адже в його основі лежить активна позиція сусідів та налагодження дієвої співпраці з місцевою владою та поліцією.
Читайте: В Голосеевском районе Киева планируют внедрить “Соседскую варту”
Відповідно до аналізу оперативно-службової діяльності Голосіївського управління поліції за 10 місяців 2018 року, рівень скоєних злочинів в громадських місцях зменшився на 2,5 %, зареєстровано 1670 злочинів (в 2017 році - 1713). Також спостерігається зменшення кількості злочинів в умовах вулиці: зареєстровано 754 злочинів, що на 4,1 % менше ніж в 2017 році (786).
Читайте:
Віктор Смирнов: “Серед пріоритетів – реконструкція Контрактової площі та вулиці Сагайдачного”
Петро Онофрійчук: “На те, що треба зробити у Дніпровському районі, потрібні 1,5-2 млрд гривень”
Геннадій Заболотний: “Поки немає метро на Троєщину, транспортну проблему масиву треба вирішувати іншим шляхом”
Олександр Цибульщак: “Особливістю 2018 року є суттєве збільшення фінансування житлово-комунального господарства району”
Игорь Довбань: “В 2019 году хотелось бы привлечь минимум 100 млн гривен субвенций из госбюджета”
Володимир Каретко: “Проблема ремонту міжквартальних проїздів зрушила з мертвої точки, але потребує збільшення фінансування”
Петро Захарченко: “На порядку денному питання розширення мережі закладів освіти та врегулювання комплексної забудови району”
Олег Гаряга: “Частина Ярославого Валу має стати пішохідною, а Хрещатик і Майдан Незалежності будемо ремонтувати”
У Печерського району Києва немає грошей на ремонт фасадів історичних будівель
Фото: Голосіївська РДА
В Україні на 28 році незалежності немає закона про зброю. Обіг зброї та боєприпасів регулюється наказом МВС, котрий не є законом. Але тисячі людей в Україні засуджені за ст. 263 Кримінального кодексу “Незаконне поводження зі зброєю, бойовими припасами або вибуховими речовинами”.
Тобто закону немає, а незаконне поводження є. І ця стаття є дуже популярною серед правоохоронців, котрим зручно підкинути затриманому патрон та погрожувати йому серйозним терміном ув`язнення.
Проте питання має значно більший масштаб, аніж навіть долі тисяч незаконно засуджених громадян України. Бо наявність адекватного сьогоденній ситуації закона про зброю є питанням безпеки мільйонів українців.
Про те, що громадян України непокоїть питання самозахисту, зокрема за допомогою зброї, говорить той факт, що саме петиція з назвою “Законодавчо затвердити право громадян України на захист” першою набрала необхідні 25 тисяч підписів на сайті петицій до президента України. Сталось це ще на початку осені 2015 року.
Що ж кандидати в президенти думають з приводу закону про зброю та право громадян на захист.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Роман Безсмертний в своїй програмі пише про прийняття закону про зброю та створення системи територіальної оборони.
Ольга Богомолець не згадує про необхідність прийняття закону про зброю.
Юрій Бойко також нічого не пише про цей закон.
Олександр Вілкул не піднімає тему цивільної зброї та самозахисту в своїй програмі.
Анатолій Гриценко декларує, що не буде нелегальної зброї, натомість вона буде легалізована і взята на облік. При цьому політик не згадує, що зараз зброя також легалізована та обліковується.
Володимир Зеленський нічого не пише про зброю чи самозахист.
Руслан Кошулинський прямо пише про необхідність ухвалити закон “Про цивільну зброю і боєприпаси”.
Олег Ляшко не піднімає тему закону про зброю в своїй програмі.
Петро Порошенко проігнорував закон про зброю в своїй програмі.
Андрій Садовий промовчав у своїй програмі з приводу закон про зброю.
Юлія Тимошенко нічого не написала в програмі на тему права громадян на самозахист та закону про зброю.
Цікаво, що й досі у Верховній Раді понад чотири роки припадає пилом законопроект №1135-1 “Про цивільну зброю і боєприпаси” від 10 грудня 2014 року.
Серед авторів цього законопроекту можна побачити, зокрема:
Нинішнього кандидата в президенти Олега Ляшка та декількох його однопартійців-радикалів;
Андрія Іллєнка та Юрія Левченка - членів ВО “Свобода”, котре висунуло кандидатом в президенти Руслана Кошулинського.
Спікер ВР Андрій Парубій та колишній журналіст Сергій Висоцький, обрані за списком “Народного фронту”, також присутні серед авторів законопроекту. Доречі, міністр внутрішніх справ Арсен Аваков, котрий виступає проти закона про зброю, потрапив до уряду Арсенія Яценюка, а зараз до уряду Володимира Гройсмана за квотою “Народного фронту”.
Також у ВР понад чотири роки лежить законопроект №1135 “Про вогнепальну зброю цивільного призначення” від 1 грудня 2014 року, котрий вніс народний депутат Сергій Каплін (фракція “Блок Петра Порошенка”), який також балотується на посаду президента. Але жодної згадки про право на зброю чи самозахист в його програмі знайти не вдалось.
Якщо ж подивитись на висловлювання кандидатів в медіа, можна побачити наступне.
Роман Безсмертний з питання самозахисту та зброї заявляв: “На паркані напис “Злий собака”. Я за те, щоб там також було “У господаря зброя”. Це стримує від агресії. Нам необхідно запровадити цивілізований обіг зброї, в іншому випадку невідомо куди вона буде стріляти”.
Навесні 2014 року Ольга Богомолець в інтерв`ю “Радіо Свобода” сказала: “Я вірю в український народ і абсолютно розумію, що в Ізраїлі і в Швейцарії люди абсолютно нормально носять зброю і там це ніяк не збільшує ризик вбивств і злочинності. Це є можливість самозахисту і самоусвідомлення своєї відповідальності”.
А взимку цього року кандидатка в президенти написала: “Упевнена, наші громадяни гідні того, аби й особисто нести відповідальність за власну безпеку. Розмови про легалізацію короткоствольної вогнепальної зброї (пістолети та револьвери) активно посилилися ще у 2014 році… Але цей крок ще не зроблено. Я вважаю, що даремне, бо переконана: ми мусимо дати шанс українцям не тільки легально володіти зброєю для захисту свого життя і здоров'я, а й – що надзвичайно важливо! – навчити їх користуватися нею”.
Юрій Бойко з приводу зброї висловився однозначно: “Я думаю, що ми не готові до легалізації зброї, суспільство і без того сьогодні в напруженому стані. ... І ми повинні будемо викупати зброю у людей, давати нормальні гроші... У нас на руках, за різними оцінками, 2-5 млн одиниць нарізної зброї, незареєстрованої, і це проблема, яку доведеться вирішувати”.
Олександр Вілкул на своїй сторінці у Facebook написав, що виступає за посилення відповідальності за незаконне поводження зі зброєю. У жовтні 2018 року він заявив, що виступає категорично проти легалізації зброї: “Якщо буде легалізація зброї, ... то це будуть великі трагедії, коли будуть і по п`яній справі, коли будуть і під час конфліктів, коли будуть і під час психічних розладів цією зброєю користуватись”.
Анатолій Гриценко майже одразу після Майдану казав, що ”треба легалізувати наявну у громадян вогнепальну зброю, з відповідною її реєстрацією і наданням офіційних дозволів громадянам...Наступним кроком держава має узаконити право громадян на володіння вогнепальною зброєю”.
Олег Ляшко у жовтні 2016 року в інтерв'ю сказав: “Я вважаю, що треба легалізувати зброю і дати можливість українцям себе захищати. Звичайно, за умови суворого контролю за легальною зброєю і видачею дозволів. Упевнений, що це приведе до зниження рівня злочинності, особливо пов'язаної з насильством (а сьогодні в загальній структурі таких злочинів 70%). Злодій не раз задумається, а чи нападати на озброєного добропорядного громадянина”.
А восени 2017 року майбутній кандидат в президенти заявив наступне: "Бандит собі зброю завжди знайде, а чесна людина повинна мати право захиститись. Тому я за легалізацію вогнепальної зброї і одночасне посилення відповідальності за нелегальне використання зброї".
Найбільш, мабуть, відома цитата Петра Порошенка з приводу зброї звучить наступним чином: "Я дуже ретельно вивчив соціологічні дослідження, і можу наголосити на тому, що лише 11% українців підтримують вільне володіння зброєю. 82% українців проти цього. Безумовно, моя точка зору співпадає з точкою зору 82% українців".
Цікаво, що президент сказав це невдовзі після того, як петиція про право громадян на захист стала першою, котра набрала 25 тис. голосів. Можливо, саме ці 11% відсотків громадян могли б дати Петру Порошенко перемогу на виборах?
Крім того, в ефірі свого ж “5 каналу” 4 квітня 2015 року Петро Порошенко заявив наступне: “Навіть наявність пістолета чи автомата, якщо на тебе здійснюється збройний напад, тебе не захистить”.
Андрій Садовий в інтерв`ю розповів: “Коли сьогодні з'являється море різних парамілітарних структур і коли бандити мають зброю, яку хочуть, а прості люди себе не мають чим захистити, тоді є питання: як батько має захищати своїх дітей?”.
Водночас Садовий вважає, що цю тему необхідно винести на широке обговорення у суспільстві і, можливо провести з цього приводу загальноукраїнський референдум.
Юлія Тимошенко в 2015 році заявила, що “ми дуже-дуже віруюча нація, ми нація спокійна, неагресивна, ми завжди жили в мирі і спокої, то безумовно, нам зброя ментально не наша, тобто нам її не можна, чесно кажучи брати не тому, що ми проти того щоб захищатися, а тому що ми християни, ми віруючі люди, ми спокійні люди, ми даримо любов а не агресію. І тому, безумовно, для нашої країни цей закон важкий”.
Водночас Тимошенко сказала, що треба вивчати іноземний досвід, і думати про те, як людям захищатись. При цьому кандидатка вважає, що питання закону про зброю треба вирішувати на загальнонаціональному референдумі.
Отже, підбиваючи підсумки, ми побачимо, що в своїх програмах право громадян на захист зі зброєю підтримали лише Роман Безсмертний та Руслан Кошулинський. Інші кандидати в програмах вирішили не згадувати про це право.
Втім, є кандидати, котрі в медіа згадували про право громадян на зброю та захист: Ольга Богомолець, Анатолій Гриценко, Олег Ляшко, Андрій Садовий.
Петра Порошенка та Юлію Тимошенко складно віднести до симпатиків закона про зброю. Вони скоріш виступають за існуючу систему, коли правоохоронні органи мали б забезпечувати захист громадян від злочинців. Як вони це роблять, ми бачимо на чисельних прикладах - від Стерненка до Гандзюк.
Окремо слід підкреслити позицію Юрія Бойка та Олександра Вілкула. Вони досить однозначно виступають проти права громадян на зброю та самозахист, хоча в програмах про це просто мовчать.
Закони в Україні приймає Верховна Рада. Але президент є суб`єктом законодавчої ініціативи - і може подавати законопроекти, навіть про захист та зброю. Тим більше в ситуації, коли тисячі громадян, гарантом прав котрих він виступає згідно з Конституцією, засуджені за статтею, котра карає за порушення закону, котрого нема.
Читайте: Вибори президента України: податок на виведений капітал
Вибори президента України: ринок землі
Чому я проголосую “за”: аналізуємо програми кандидатів в президенти
Олександр Кравченко, журналіст КиевVластьKиевVласть
Доки керівництво МОЗу піариться, в Україні набуває піку епідемія грипу. І все було б не настільки страшно, якби в цей же час не розгулялася інша страшна хвороба – кір. Її поширення можна було не допустити, якби влада займалася інтересами українців, а не власними. Розповідаю – як.
В Україні понад 54 тисячі хворих, а у решті країн Європейського регіону загалом - трохи більше ніж 34 тисячі.
Це – останні дані зі звіту Всесвітньої організації охорони здоров'я (ВООЗ) для Європейського регіону. В Україні захворіло в рази більше, ніж у інших країнах Європи разом узятих! Про що це говорить? У першу чергу – про безхребетність управлінців у галузі охорони здоров’я і хибний вибраний шлях “реформ”.
Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Загальновідомо, що єдиний порятунок від кору – щеплення. Згідно із календарем щеплень (Наказ МОЗ України від 18.05.2018 № 947), їх роблять дітям у рік і дублюють у 6 років. Проте, як говорять провідні епідеміологи країни, не в усіх дітей після щеплення з’являється імунітет, а у великого проценту дорослих, які мали обидва щеплення в дитинстві, немає необхідних антитіл. Щоб про це дізнатися – потрібно здати аналіз на антитіла IgG (ми називаємо цей аналіз аналізом на напруженість імунітету). Саме це мав би бути перший крок нашої влади для передбачення епідемії – ще задовго до неї.
Натомість, влада у розпал епідемії грипу проводить вакцинальну кампанію з кору (про це я писав у минулих блогах), думаючи, що так може стримати епідемію. Кампанію, яку, говорять епідеміологи, потрібно було проводити задовго ДО!, а не під час, бо це – небезпечно. У свою чергу люди не поспішають робити щеплення – бо за останнє десятиліття у країні посилилися антивакцинальні настрої. І не через суб’єктивні думки мам чи тат, а через безглузде керівництво галуззю.
Війни за право керувати потоками – передумова епідемії кору
До 2008 року в Україні охоплення вакцинацією (не лише від кору, а загалом) було приблизно 85-95%. Це дозволяло досягати цілком ефективного захисту населення від багатьох епідемій. У 2016 році першу необхідну дозу вакцини від кору отримали тільки близько 40% українських дітей, а другу - близько 30%. Що ж сталося за ці роки?
Подія перша. У 2008 році від щеплення від кору і краснухи вакциною, яка була не зареєстрована у нашій країні (її тоді завезли як гуманітарну допомогу ЮНІСЕФ) помер старшокласник із Краматорська. Українці зрозуміли, що держава не несе жодної відповідальності за якість та безпеку проведення щеплень.
Подія друга – боротьба за контроль над фінансовими потоками в медицині між Богатирьовою, Азаровим і Бахтєєвою. Під час інформаційної війни вакцини від гепатиту В то ставали причиною смерті, то забороняли, то зупиняли дію її ліцензії. В результаті – всі вакцини виявилися якісними, але ж люди вже втратили довіру до вакцинації.
Подія третя – розмороження і повторне замороження вакцин від поліомієліту у 2015 році і “збут” її у 2016.
Подія четверта. Відмова у 2015 році України від самостійних закупівель ліків і передача їх міжнародним організаціям. У результаті – вакцини постачалися до України із затримкою до 1,5 року. Майже весь 2016 рік у медустановах не було вакцини від кору.
За 10 років українці вже не вірять у те, що держава може забезпечити їх якісними і безпечними вакцинами.
Повернути довіру до щеплень і знизити ризик епідемії зможе тільки страхова медицина
Влада має перестати звинувачувати антивакцинальників у провалі вакцинації і навпаки почати формувати довіру до вакцин. Зробити це можна тільки ввівши загальнообов’язкове медичне страхування.
Чого нині бояться українці? Що їх недообстежать перед щепленням, що у випадку побічних реакцій вони з ними залишаться сам на сам. Страхова медицина ж це враховує. Вона дозволить провести коректну фінансову оцінку здоров’я пацієнта, визначить (і компенсує!) рівень шкоди при ускладненні чи неправильному лікуванні. Лікар сам буде зацікавлений у тому, щоб якісно обстежувати чи лікувати, інакше отримає великий штраф.
Саме за такої системи держава нестиме повну фінансову відповідальність, а пацієнт знатиме – якщо раптом щось піде не так, якщо раптом вакцина виявиться неякісною або її невірно застосують, він отримає компенсацію.
Чиновник і держава мають платити пацієнтові за свої помилки. Тільки така повна фінансова відповідальність поверне довіру українців до вакцинації і зупинить епідемії страшних хвороб.
Читайте: МОЗ закликає лікарів порушувати Конституцію
Валерий Дубиль, народный депутат Украины, фракция “Батькивщина”
KиевVласть
Статистика каже, що зараз у світі 2% аутистів - один аутист на 50 осіб. В 2020 році, за прогнозами фахівців, цей показник може сягнути 5% - один аутист з 20 осіб. І ми всі маємо навчитись створювати гармонійне життя для людей з особливими потребами, особливо - для дітей.
За два дні до Всесвітнього дня поширення інформації про аутизм (ВДПІА) я отримала редакційне завдання написати матеріал про цей аутизм. Феномен, який розділяє наше суспільство на невидимі прошарки, коли нам так потрібна єдність.
Матеріал створено в рамках Проекту "Юн-Пресс-KV”
Аутизм - це замкнутість, зосередженість всередині себе, але це не є хворобою душі. Такої кількості людей з аутизмом як тепер, історія не фіксувала. Дехто пов'язує це з розвитком технологій, коли зникають прямі комунікації між людьми. Хтось зважає на екологію, хтось - на новітні технології, тому тут сказати однозначно не можна.
Суспільне сприйняття аутизму неоднозначне через багато хибних уявлень. Бо інше мислення, сприйняття, соціальної взаємодії, стилю мовлення, емоційної регуляції можуть викликати нерозуміння, яке призводить до абстрагування або лячності.
Двадцять перше століття – це століття рівності та можливостей. Де-факто так і має бути, але лише де-факто. Для мене довго це теж було саме так.
Змалечку я спілкувалася зі своїми однолітками - на вулиці, у садочку, у школі, будь де - й ніколи не звертала увагу на те, як оточуючі їх сприймають, та чи сприймають їх взагалі. Мені було комфортно з ними і думка, що хто-небудь з моїх приятелів позбавлений можливості взаємодії з нами та зі світом, ніколи не з'являлася у мене в голові.Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Аж допоки у процесі відбору на програму обміну майбутніх лідерів FLEX до нашої команди на турі командної гри приєднався хлопчик. Він відрізнявся від нас - це перше, що ми помітили. Не його посмішку та щирість, а саме це.
Згодом ми дізналися більше про те, який він насправді - відкритий, комунікабельний, веселий та життєрадісний. Після спілкування з ним я не розумію, навіщо створювати будь-які ліміти для таких людей? Ліміти можливостей та бажань, мрій, сподівань, які через нас можуть закінчитись розчаруванням.
Якщо ми хочемо зробити їх ближчими до нас та більш відкритими, не потрібно ставити їм бар’єри та відгороджувати їх. Треба доносити інформацію, що вони та ми - люди, які потребують підтримки та розуміння.
Саме цим займається громадська організація "Я можу" - команда родин, у яких виховуються діти з розладом аутистичного спектру. Їхнє завдання - захист інтересів дітей з аутизмом та іншими порушеннями нейророзвитку, та допомога в їхньому повноцінному розвитку.
Просвітництво є дуже дієвим інструментом. Тому біля кінотеатру ім. Шевченка в центрі Хмельницького відбувся флешмоб, який перейшов у перегляд фільму з подальшим обговоренням.
Ми узнали, що 75% людей з розладами аутистичного спектру мають збережений інтелект, здібності та здатні до освоєння світу, як і люди без відповідних розладів. І головне для "Я можу" - допомогти дитині сказати без будь-якого сорому, легко:
"Я - аутист, стою тут перед вами і я можу те ж саме, що і ви. Якщо ми один одного, можливо, не розуміємо, то це тому що я - аутист".
Це - унікальна особистість. А дивна поведінка - результат надмірно чутливої сенсорної системи та тривоги, а жодним чином - не агресія чи невихованість.
Нам пояснили, що у дітей з розладами аутистичного спектру (РАС) мозок розвивається інакше і, як результат, формується інакше сприйняття світу.
У ранньому дитинстві, особливо протягом перших трьох років життя, сприйняття постійно розвивається. Щоразу, коли дитина щось робить чи з чимось взаємодіє, зв'язки між клітинами стають сильнішими. 3 часом, непосилені та непотрібні зникають. Так, образно кажучи, мозок створює простір для більш важливих зв'язків, потрібних для щоденних взаємодій в оточенні, таких як ходьба, розмова або розуміння емоцій.
Але у дітей з РАС цей процес, схоже, відбувається трохи не за звичними нормами. Тому інформація, яку сприймає така дитина, може загубитися, або може бути відправленою не через правильні зв'язки.
Цією особливістю у вченому світі також пояснюють, чому мозок росте швидше у дітей з РАС, ніж у дітей зі звичайним розвитком. Але причини аутизму - це все ще запитання без відповідей.
Статистика говорить про те, що у світі щороку збільшується кількість дітей, народжених з аутизмом. Багато батьків не хочуть діагностувати його, бо сприймають це, як своєрідне "клеймо", тому існує так званий "прихований аутизм". І це є велика проблема.
Наприклад, у Хмельницькому є 14 офіційних заяв про діагноз “аутизм”. Але, за даними "Я можу", можна вважати, що їх в десятки разів більше.
Де факто, раннє діагностування дозволяє надати можливість аутистичним людям повністю себе реалізувати в житті, принаймні, бути абсолютно соціалізованими. В іншому випадку дитина може стикатися з проблемами в навчанні: від адаптації в навчальному закладі - до неготовності суспільства її сприйняти.
Діти відчувають агресивне ставлення і нерозуміння, а педагоги, подекуди, вимагають від батьків саме медичного засвідчення і виникають конфліктні ситуації. Тут основне питання у тому, щоб суспільство загалом сприймало явище аутизму, як таке, що має місце існувати, стверджують у "Я можу".
Насамперед важливо, щоб батьки навчились не сприймати діагноз "аутизм" як вирок. Бо саме діагностування аутизму дозволяє навчатися в інклюзивних групах в садочках, інклюзивних класах у школах! Ці групи є не такими наповненими, діти не перенавантажені і педагог має більше можливостей приділити увагу кожному.
Тому "Я можу" буде і надалі проводити заходи з інформованості про дітей з особливими потребами та різними інтелектуальними порушеннями. Організація планує залучати до проведення інформаційних хвилинок у школах практичних психологів, учнів, лідерів учнівського й студентського самоврядування. Будуть проведені кінолекторії з обговореннями, щоб люди були обізнані хоча б на початковому рівні, аби не боялися цих дітей, а допомагали їм.
Матеріал створено в рамках Проекту "Юн-Пресс-KV”
Давайте і ми допоможемо у цьому! Бо взаємодопомога є запорукою взаєморозуміння, особливо, коли це стосується поваги та підтримки.
І наостанок. А раптом те, що ми називаємо "розладом" є даром? Бо, як стверджують спеціалісти, вираженими аутистами були: Чарльз Дарвін, Вольфганг Амадей Моцарт, Альберт Ейнштейн, Мікеланджело, Авраам Лінкольн, Біл Гейтс та багато інших людей, що змінили світ на краще.
KиевVласть
В ІТА “ЮН-ПРЕС” відбувся ІІ-й етап конкурсу “Журналістське розслідування/ дослідження “Київ крізь призму журналістики”.
Місце, де людина народилася й живе, називають Рідним краєм. Це земля наших батьків і дідів зі славною історією, мальовничою природою й працьовитими людьми. Усі кияни люблять рідне місто й пишаються ним, однак сприймають його по-своєму. На Київській землі народилося багато витворів людської думки, що увійшли до скарбниці вітчизняної й світової науки, літератури та мистецтва. Київ - одне з найбільших міст світу – залишається вічно молодим. Він завжди в русі й розвитку, завжди дивиться в майбутнє! А допомагаємо йому в цьому ми - юні кияни!
Матеріал створено в рамках Проекту "Юн-Пресс-KV”
Наш фестиваль-конкурс “Київ крізь призму журналістики” проходить уже понад 10 років. Юні журналісти разом зі своїми дорослими колегами досліджують цікаві сторінки нашого міста, його проблеми й забуті імена, досягнення й буденність. Адже місто приховує сотні тисяч загадок.
Сьогодні ми зустрілися, щоб подивитися на наше місто з точки зору гри – перевірити свої знання про місто і розпочати новий етап – пригодницьку гру-квест “Місто”. А головне – засвідчити, що 2019 рік оголошено в Києві роком 85-річчя Київського Палацу дітей та юнацтва. Саме в травні цього року Палац святкуватиме 85-річний ювілей!Подписывайтесь на новости “КиевVласть”
Тому й питання києвознавчої вікторини були пов’язані з історією й сучасністю Палацу, зі славетними сторінками нашого міста, з видатними киянами та пам’ятками столиці України. Крім того, потрібно було пантомімою зобразити пам’ятні місця Києва, наприклад, міні-скульптури відомого проекту “Шукай!” чи, скажімо, залізничний вокзал або Михайлівський золотоверхий собор. А ще – скласти буріме (віршовані рядки) зі слів, пов’язаних з Києвом, наприклад, “літак “Мрія”, “Льодовий стадіон”, “Будинок з химерами” тощо.
До фіналу гри в повному складі дійшло дві команди – вихованці гуртків “Школа основ журналістики” та “Ораторське мистецтво”.
- Я навіть уявити не могла, що сучасна молодь так добре знає творчість Михайла Булгакова, розповідає про споруди, спроектовані в позаминулому столітті архітектором Ніколаєвим, - каже голова журі конкурсу, фотожурналіст, актриса Марина Куценко.
Матеріал створено в рамках Проекту"Юн-Пресс-KV”
Наступним етапом конкурсу буде заочний квест містом. Приєднуйтеся! Вся інфомація – на сайті Палацу та на сайті ІТА “ЮН-ПРЕС”.KиевVласть
SELECT `id`, `uri`, `meta_title`, `meta_description`, `meta_keywords`, `title`, `text`
FROM `pages`
WHERE `uri` = 'search'
LIMIT 1
0.0005
SELECT `articles`.`id`, `articles`.`title`, `articles`.`uri`, `articles`.`image`, `articles_categories`.`uri` AS `category`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
AND `articles`.`slider_position` >0
ORDER BY `articles`.`slider_position`
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 4
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 7
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 3
0.0004
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.short_text AS short_text, articles.image AS image, articles_categories.uri as category, articles_categories.common_uri as common_uri
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145050', '144900', '144903')
ORDER BY `published` DESC
0.0003
SELECT `id`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`category_id` = 1
AND `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
ORDER BY `published` DESC
LIMIT 50
0.0006
SELECT articles.id AS id, articles.title AS title, articles.uri AS uri, articles.published AS published, articles.published_date as date_only, articles.is_bold AS is_bold, articles.is_red AS is_red, articles.is_important AS is_important, articles_categories.uri as category
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('145275', '145273', '145272', '145270', '145265', '145269', '145268', '145271', '145267', '145266', '145264', '145261', '145263', '145262', '145260', '145256', '145257', '145259', '145258', '145254', '145255', '145253', '145252', '145251', '145249', '145250', '145247', '145246', '145245', '145244', '145238', '145241', '145236', '145243', '145240', '145242', '145239', '145237', '145234', '145235', '145233', '145224', '145232', '145231', '145230', '145229', '145228', '145227', '145226', '145220')
0.6720
SELECT `articles`.`id` AS `id`, MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)AS rel
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
AND `articles`.`category_id` != 9
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)
ORDER BY `articles`.`published` DESC, `rel` DESC
LIMIT 3280, 10
0.0029
SELECT `articles`.`id` AS `id`, `articles`.`title` AS `title`, `articles`.`uri` AS `uri`, `articles`.`published` AS `published`, `articles`.`text` AS `text`, `articles_categories`.`uri` AS `category`, `articles_categories`.`name` AS `category_name`, `articles_categories`.`common_uri` AS `common_uri`
FROM `articles`
LEFT JOIN `articles_categories` ON `articles`.`category_id` = `articles_categories`.`id`
WHERE `articles`.`id` IN('74859', '74658', '74521', '74367', '74334', '74260', '74230', '73932', '73802', '73793')
0.6030
SELECTCOUNT(*)AS `numrows`
FROM `articles`
WHERE `articles`.`status` = 'published'
AND `articles`.`is_deleted` =0
AND `articles`.`published` <= '2024-08-22 06:23:00'
AND MATCH(articles.title, articles.text) AGAINST('+"дітей"' IN BOOLEAN MODE)
Array
(
[meta_title] => КиївВлада
[meta_description] => КиївВлада - інформаційно-аналітичний портал, присвячений проблемам влади у Києві та столичному регіоні.
)