Житло для СБУ: громадськість Подолу не змогла повернути ділянку на Боричевому Току до комунальної власності Києва
![Житло для СБУ: громадськість Подолу не змогла повернути ділянку на Боричевому Току до комунальної власності Києва](/project/resources/2023/03/resized/two_column_yQD0C65c.png)
Касаційний господарський суд остаточно відмовив ГО “Серце Подолу” в поверненні до комунальної власності Києва ділянки на вул. Боричів Тік, 4-А, яка знаходиться в постійному користуванні СБУ. Громадські активісти переконали служителів Феміди, що Київрада, передаючи цю землю правоохоронцям в 2011 році, порушила законодавство України, але їхні вимоги не було задоволено через те, що сплив термінів позовної давності. Таким чином СБУ зможе використати цю ділянку для побудови житла для своїх співробітників – попередньо мова йде про семиповерховий будинок на 11 квартир. Втім, чи означає завершення судових спорів, що будівництво пройде без зайвого галасу, наразі невідомо. Адже раніше мешканці Подільського району виступали проти нього – через те, що ця ділянка знаходиться на зсувонебезпечній території в межах заповідника “Стародавній Київ”.
Як стало відомо KВ, нещодавно Касаційний господарський суд поставив крапку в історії щодо повернення до комунальної власності громади Києва ділянки на вул. Боричів Тік, 4-А у Подільському районі столиці (справа №910/5613/21).
Так, 15 лютого 2023 року вказаний суд залишив без змін постанову Північного апеляційного господарського суду Києва від 20 жовтня 2022 року, відповідно до якої громадській організації (ГО) “Серце Подолу” було відмовлено в задоволенні вимог щодо “вигнання” зі вказаної землі Служби безпеки України (СБУ). Відповідна постанова суду касаційної інстанції набрала законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Цей судовий процес декілька років тому набув значного розголосу у зв'язку з тим, що громада Подільського району виступає проти того, щоб правоохоронці будували на згаданій ділянці житло для своїх працівників. КВ вирішила проаналізувати історію, яка тягнеться ще з початку 00-х років.
Скандальний землевідвід та протести громади
27 травня 2004 року Київрада рішенням №281-2/1491 погодила передачу ділянки площею 0,26 га на вул. Боричів Тік, 4-А в оренду СБУ для будівництва житлового будинку з підземним паркінгом (кадастровий номер – 8000000000:85:389:0007). Термін оренди мав скласти 5 років. 6 жовтня 2004 року між столичною міськрадою та СБУ був укладений договір оренди цієї землі.
Надалі, 28 жовтня 2010 року, Служба безпеки звернулася до Київради з проханням внести зміни до рішення про землевідвід, які передбачали, що ділянка на вул. Боричів Тік, 4-А була відведена не в оренду, а в постійне користування. Столична міськрада таке клопотання задовольнила, і 6 жовтня 2011 року рішенням №343/6559 внесла відповідні зміни до рішення №281-2/1491. Невдовзі після цього, 20 лютого 2012 року Головне управління земельних ресурсів Київської міськдержадміністрації (КМДА) видало СБУ державний акт на право постійного користування даною землею.
До цього, 10 лютого 2005 року, СБУ уклала з ТОВ “Стабіл-Груп” договір пайової участі у будівництві житлового будинку з вбудованими приміщеннями та підземними автостоянками на вул. Боричів Тік, 4-А. Відповідно до цієї угоди, Служба безпеки передала цю землю під забудову вказаній компанії, за що повинна була отримати 15% квартир у збудованому будинку. Крім того, договором було передбачено, що ТОВ “Стабіл-Груп” має передати СБУ квартири в інших своїх новобудовах на території Києва, але їхня кількість у відкритих джерелах не повідомляється.
За інформацією “Слідство-інфо”, у той період планувалося будівництво будинку усього на 24 квартири, з яких 12 квартир – чотирикімнатні, 3 квартири – шестикімнатні. Скільки поверхів мав нараховувати цей будинок, видання не повідомило. Але, судячи з рендерів даного об'єкту мова йшла орієнтовно про 5-6 поверхів.
Рендер будинку на вул. Боричів Тік, 4-А (його було опубліковано на сайті, де зібрані портфоліо українських архітекторів)
Втім, до січня 2013 року “Стабіл-Груп” не розпочала роботи і навіть не отримала від органів держархбудконтролю дозвіл на виконання будівельних робіт. Через це СБУ подала позов до Господарського суду Києва стосовно розірвання згаданого договору у зв'язку з невиконанням його умов. 14 лютого 2013 року столичний госпсуд задовольнив вимоги Служби безпеки.
Зазначимо, журналіст Володимир Унжин у 2010 році повідомляв, що ініціатором будівництва житла на вказаній ділянці виступав голова СБУ Ігор Смешко (очолював цю держструктуру з 4 вересня 2003 року по 4 лютого 2005 року, а тому більшість скандалів розвивалися вже після його відставки. – KВ), а провал проєкту даної забудови був пов'язаний із проблемами ТОВ “Стабіл Груп”, у тому числі через фінансові негаразди.
Протягом наступних років СБУ не вживала ніяких заходів щодо забудови цієї землі – принаймні, публічних. Перший скандал мав місце приблизно в 2020 році – до мешканців сусіднього будинку по вул. Ігорівська, 2/6 підійшли співробітники Служби безпеки і попросили покинути прибудинкову територію, на якій розташований дитячий майданчик, яким вони зазвичай користуються. Лише тоді громадськість дізналася, що розташована поруч ділянка знаходиться у постійному користуванні СБУ. А невдовзі, у лютому 2021 року, представники спецслужби, за інформацією місцевих мешканців, намагались зламати паркан навколо їхнього будинку, щоб завезти будівельну техніку. Незадоволені кияни тоді викликали поліцію і ці процеси зупинилися.
13 серпня 2021 року Департамент містобудування та архітектури КМДА видав СБУ містобудівні умови та обмеження (МУО) на проєктування будівництва житлового будинку на вказаній ділянці. Даний документ відсутній у публічних джерелах, адже Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва у період воєнного стану не працює в режимі відкритого доступу. У зв'язку з цим, точно встановити, які вихідні дані повинен мати “майбутній будинок” неможливо. Втім, деякі положення цих МУО оприлюднив портал “Наші Гроші”.
За даними видання, у цьому дозвільному документі було зазначено, що земельна ділянка на вул. Боричів Тік, 4-А розташована на зсувонебезпечних територіях, в зоні підтоплення ґрунтовими водами і є складовою частиною пам’ятки ландшафту та історії місцевого значення “Історичний ландшафт Київських гір і долин Дніпра”. Також в МУО було вказано, що ділянка знаходиться в межах Державного історико-архітектурного заповідника “Стародавній Київ” та входить в межі Центральної планувальної зони, історичного ареалу столиці. Саме ці фактори і були основними аргументами місцевих активістів, які виступають проти забудови.
Разом з тим, за інформацією “Слідство-інфо”, на вказаній ділянці планується збудувати семиповерхівку з 11 квартирами, десять із яких будуть шестикімнатними. Загальна площа квартир — майже три тисячі квадратних метрів. Також у будинку передбачається підземний паркінг, який включатиме 12 гаражів-боксів. При цьому СБУ повідомила вказаному виданню, що це буде житло для її співробітників.
Незадовго до цього, навесні 2021 року, ГО “Серце Подолу” подало до Господарського суду Києва вищезгаданий позов щодо скасування рішення Київради №343/6559 від 6 жовтня 2011 року та визнання недійсним держакту на право постійного користування земельною ділянкою на вул. Боричів Тік, 4-А.
В обґрунтування своїх вимог громадські активісти повідомили, що Київрада не мала права вносити зміни до свого рішення про передачу вказаної землі в оренду, адже на той час термін цієї оренди вже закінчився (угода була розрахована на період до 18 квітня 2010 року). Відповідно, як вважають в ГО “Серце Подолу”, держакт на цю ділянку є недійсним, адже передача даної землі в постійне користування “відбулася з порушенням законодавства України”.
27 жовтня 2021 року Господарський суд Києва повністю задовольнив вимоги громадських активістів.
Скріншот рішення столичного госпсуду від 27 жовтня 2021 року
Втім, надалі до Північного апеляційного господарського суду надійшли апеляційні скарги від СБУ, Київради та Департамента земельних ресурсів КМДА – всі ці структури вимагали скасувати вердикт суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову ГО “Серце Подолу”. 20 жовтня 2022 року апеляційний суд повністю задовольнив відповідні скарги.
Офіційно це сталося з формальних причин – у зв'язку з тим, що у даній справі було порушено строки позовної давності. Так, колегія суддів наголосила на тому, що ініціювати такий спір громадські активісти могли не пізніше, ніж через три роки після прийняття Київрадою рішення про передачу даної ділянки в постійне користування. При цьому, в апеляційному суді погодились із твердженнями про те, що вищезгадане рішення є незаконним, а держакт на землю – недійсним. Із цих же причин ГО “Серце Подолу” було відмовлено в задоволенні її касаційної скарги, яку розглянув Касаційний господарський суд.
“Правоохоронні” забудови
Як неодноразово повідомляла KВ, правоохоронні органи та інші державні структури, які працюють в сфері забезпечення безпеки України, не вперше фігурують в скандалах стосовно можливої забудови столичної землі.
Наприклад, у 2017-2018 роках окремі депутати Київради виступали проти можливої забудови ділянки площею 0,13 га на перетині вулиць Олеся Гончара та Михайла Коцюбинського у Шевченківському районі. На цій землі (розташована в районі Чкалівського скверу), Генеральна прокуратура планувала звести житло для своїх працівників. При цьому, депутатка Ольга Балицька (у минулому VIII скликанні міськради входила до фракції “Об'єднання “Самопоміч”) звертала увагу КМДА на те, що плани стосовно цієї забудови не відповідають вимогам містобудівної документації, а зведення багатоповерхівок на цій землі призведе до знищення зелених насаджень та зменшення рекреаційної зони Центрального історичного ареалу Києва. Надалі ця історія дещо “затихла”.
Читайте: Генпрокуратура подтвердила намерения застроить сквер им. Чкалова
Крім того, влада міста не відмовляється від протистояння з апаратом Ради безпеки і оборони (РНБО) України, який раніше планував побудувати житло на вул. Щусєва (біля станції метро “Сирець”).
Так, поки вказаний держорган намагається оскаржити позбавлення його права користування цією землею, 9 лютого 2023 року Київрада зробила перший крок до того, щоб офіційно надати даній ділянці площею 1,62 га статус скверу. При цьому, раніше правоохоронні органи “натякали” столичній владі, що, мовляв, ділянка “повинна залишитися у РНБО”. Зокрема, рік тому перший заступник голови КМДА Микола Поворозник, який підписував розпорядження про “вигнання” цього землекористувача, отримав підозру в службовій недбалості. Керівництво міста називає цю справу політичною. Зокрема, очільник міста Віталій Кличко раніше звинувачував РНБО в тому, що вона буцімто “не полишає намірів забудувати територію висотками і через правоохоронців продовжує тиснути на столичну владу”.
Читайте: “УДАР” проти РНБО: Київрада зробила перший крок до створення скверу біля станції метро “Сирець”
Учасники конфлікту
За даними аналітичної системи Youcontrol, ГО “Серце Подолу” була зареєстрована у листопаді 2020 року. Засновниками цієї організації є мешканці Подільського району Києва Антон Корвін-Піотровський, Єлізавета Хащенко-Баєва і Яна Валіахметова, яка також є головою даної ГО.
Посаду директора Департаменту містобудування та архітектури КМДА з 1 листопада 2016 року обіймає Олександр Свистунов. Департамент земельних ресурсів КМДА з 29 червня 2021 року очолює Валентина Пелих (виконувала обов'язки керівника цієї структури з 2 квітня 2021 року). З 27 липня 2018 року по 1 квітня 2021 року, цим департаментом керував Петро Оленич (на колажі), який з 2 квітня 2021 року обіймає посаду заступника голови КМДА та курує в Києві земельні та містобудівні питання.
Службу безпеки України з 18 липня 2022 року очолює генерал-майор Василь Малюк (до 7 лютого 2023 року керував цією структурою на правах “в.о”). Його попередником на цій посаді був лейтенант Іван Баканов, який керував СБУ з 29 серпня 2019 року по 18 липня 2022 року. У період з 2004 по 2013 року, коли здійснювався відвід ділянки на вул. Боричів Тік, 4-А і декларувалися перші плани щодо її забудови, у Службі безпеки України змінилися сім очільників: ними почергово були згаданий вище Ігор Смешко, Олександр Турчинов, Ігор Дріжчаний, Валентин Наливайченко, Валерій Хорошковський, Ігор Калінін та Олександр Якименко (останній наразі підозрюється в державній зраді через допомогу рф під час її повномасштабного вторгнення до України).
Фото: колаж КВ